Paleopoliploidija
Paleopoliploidija je posljedica udvostručavanja genoma do kojeg je došlo prije najmanje nekoliko miliona godina. Takav događaj može duplirati genom jedne vrste (autopoliploidija) ili kombinirati hromosomske setove dviju vrsta (alopoliploidija.[1][2] Zbog funkcijske suvišnosti u takvom genomu, geni bivaju brzo onesposobljeni ili izgubljeni. Većina paleopoliploida je tokom evolucije izgubila svoj poliploidni status putem procesa diploidizacije, a trenutno se smatra diploidima (primjerice, pekarski kvasac,[3] Arabidopsis thaliana,[4] a potencijalno i čovjek[5]).
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Paleopolyploidy.jpg/320px-Paleopolyploidy.jpg)
Mnogi viši eukarioti su bili paleopoliploidni u nekom periodu svoje evolucije.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/PaleopolyploidyTree.jpg/350px-PaleopolyploidyTree.jpg)
Paleopoliploidija je široko istraživana kod biljnih rodova. Utvrđeno je da su skoro sve cvjetnice, tokom svoje evolucione historije, prošle kroz bar jedan ciklus dupliranja genoma . Drevna dupliranja genoma su također nađena kod ranih predaka kičmenjaka (uključujući i ljudske rodove) i još jedno u oko nastanka košljoriba. Raspoloživi dokazi sugeriraju da je pekarski kvasac (Saccharomyces cerevisiae), koji ima kompaktan genom, također prošao kroz poliploidizaciju tokom evolucije.[6][7][8]
Termin mezopoliploid se ponekad upotrebljava za vrste koje su proživile multiplikaciju cjelokupnog genoma (dupliranje, tripliranje cijelog genoma, itd.) u relativno skorijoj prošlosti, kao što je period od oko zadnjih 17 miliona godina.[9]
Također pogledajte>
urediReference
uredi- ^ Bajrović K, Jevrić-Čaušević A., Hadžiselimović R., Ed. (2005): Uvod u genetičko inženjerstvo i biotehnologiju. Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB), Sarajevo, ISBN 9958-9344-1-8.
- ^ Kapur Pojskić L., Ed. (2014): Uvod u genetičko inženjerstvo i biotehnologiju, 2. izdanje. Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB), Sarajevo, ISBN 978-9958-9344-8-3.
- ^ Kellis, M., Birren, B. W., & Lander, E. S. (2004). Proof and evolutionary analysis of ancient genome duplication in the yeast Saccharomyces cerevisiae" Nature 428(6983), 617-624.
- ^ Bowers, J. E.; Chapman, B. A.; Rong, J.; Paterson, A. H. (2003). "Unravelling angiosperm genome evolution by phylogenetic analysis of chromosomal duplication events". Nature. 422 (6930): 433–438. doi:10.1038/nature01521. PMID 12660784.
- ^ Smith, J. J., Kuraku, S., Holt, C., Sauka-Spengler, T., Jiang, N., Campbell, M. S., . . . Li, W. (2013). Sequencing of the sea lamprey (Petromyzon marinus) genome provides insights into vertebrate evolution. Nat Genet. doi:10.1038/ng.2568
- ^ Adams KL, Wendel JF (2005). "Polyploidy and genome evolution in plants". Curr. Opin. Plant Biol. 8 (2): 135–41. doi:10.1016/j.pbi.2005.01.001. PMID 15752992. Nepoznati parametar
|month=
zanemaren (pomoć) - ^ Otto SP, Whitton J (2000). "Polyploid incidence and evolution". Annu. Rev. Genet. 34: 401–437. doi:10.1146/annurev.genet.34.1.401. PMID 11092833.[mrtav link]
- ^ Makalowski W (2001). "Are we polyploids? A brief history of one hypothesis". Genome Res. 11 (5): 667–70. doi:10.1101/gr.188801. PMID 11337465. Nepoznati parametar
|month=
zanemaren (pomoć). - ^ Xiaowu Wang; et al. (2011). "The genome of the mesopolyploid crop species Brassica rapa". Nature genetics. 43 (10): 1035–1039. doi:10.1038/ng.919. PMID 21873998. Nepoznati parametar
|month=
zanemaren (pomoć); Eksplicitna upotreba et al. u:|author=
(pomoć)