Croqueta
Una croqueta o raola[1] és una preparació gastronòmica sovint en forma de cilindre o esfera. Les bones croquetes són cruixents a la superfície i suaus i fundents per dins. És important consumir-les el més aviat possible, car perden molt si es deixen reposar massa estona. Es poden prendre com a aperitiu, com a acompanyament o fins i tot com a plat, acompanyades per exemple d'una amanida, per a un sopar lleuger. Les croquetes se solen fer amb una massa a base de farina cuita en llet (salsa beixamel) o bé de patata trinxada (més habitual a la cuina menorquina, per exemple) barrejada amb altres ingredients, com peix, pollastre, o pernil esmicolats. Normalment s'afegeix sal, pebre, i nou moscada a la massa. Una vegada feta la massa es fan boles allargades, normalment d'uns cinc centímetres de llarg. Després es disposen en un plat per arrebossar-les amb ou i farina o pa ratllat. Una vegada arrebossades es fregeixen en oli molt calent.[2]
![]() | |
Detalls | |
---|---|
Tipus | snack i plat preparat ![]() |
Ingredients principals | beixamel, ou i farina de galeta ![]() |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Spanisch_croquette.jpg/220px-Spanisch_croquette.jpg)
Les croquetes van néixer a la cuina popular com un mitjà d'aprofitar les restes de la carn d'olla[3] o d'altres preparacions, per exemple el pollastre a l'ast. Són molt típiques als pintxos bascos, en tapes, en plats combinats, etc. Es mengen a Portugal, Espanya i Itàlia, entre altres països. A Alemanya i Bèlgica es fan amb patata.
Variants
modifica- Croquetes de pollastre o de gallina. Són les més comunes.
- Croquetes de bacallà, fetes amb bacallà esmicolat
- Les croquetes de bolets, sovint es fan amb ceps.[4]
- Croquetes d'ou, amb un tros d'ou dur a dins.
- Croquetes vegetarianes, elaborades amb verdures i ceba fregida. Són molt populars les d'albergínia.[5]
Preparacions similars
modifica- Els falàfels o croquetes de cigrons, típiques de la cuina de l'Orient Pròxim.
- Les quenelles, molt conegudes a França. Són molt més pàl·lides, compactes i més llargues que les croquetes. Es preparen sense arrebossar, cuites en aigua i servides amb salsa, aquesta sovint a base de nata.
Referències
modifica- ↑ Massa oblonga de carn capolada, de peix, d'ous, de verdura, llegum, patata, etc., pastada amb llet o altre líquid i fregida després d'arrebossar-se amb ou i farina o pa rallat (bal.); cast. croqueta DCVB
- ↑ ��Croquetes casolanes - Receptes Cuina de Casa». Arxivat de l'original el 2009-05-18. [Consulta: 21 novembre 2009].
- ↑ «Croquetes de carn d'olla - Gastroteca». Arxivat de l'original el 2010-01-13. [Consulta: 21 novembre 2009].
- ↑ «Croquetes de ceps». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 21 novembre 2009].
- ↑ «Croquetes d'albergínia». Arxivat de l'original el 2009-10-20. [Consulta: 21 novembre 2009].