Jocs Hereus
Les Herees d'Olímpia (grec antic: Ἡραῖα),[1] anomenades també Jocs Hereus, eren els jocs esportius celebrats a Olímpia en honor de la deessa Hera. Estaven reservats a les dones i se celebraven cada quatre anys.[2]
Tipus | festivitat religiosa ![]() |
---|---|
Organitzador | Sixteen Women (en) ![]() ![]() |
Localització i Dates | |
Interval de temps | 700 aC – ![]() |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Olympia_-_Temple_of_Hera_3.jpg/220px-Olympia_-_Temple_of_Hera_3.jpg)
La sola competició era una cursa a l'estadi, però també hi havia diverses proves dividides per edats.[2] La pista de l'estadi olímpic feia uns 160 metres, mentre que en els Jocs Olímpics masculins la prova de la cursa a peu corresponia a córrer 192 metres. L'organització d'aquests jocs estava a càrrec de 16 dones casades provinents d'Elis (la polis que controlava Olímpia), cadascuna auxiliada per una ajudant.[2]
Les vencedores rebien una corona feta amb branquillons d'olivera (com en el cas dels vencedors dels Jocs Olímpics), i també un tros de vedella oferta en sacrifici a la deessa Hera. També podien ser representades amb estàtues que portaven el seu nom en el temple d'Hera.
Els primers relats sobre les Herees són mitològics: la primera vencedora va ser Cloris, filla d'Amfíon i Níobe, la sola sobrevivent de la massacre que Apol·lo i Àrtemis van fer en la seva família.[3]
Referències
modifica- ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 912, p. 1499. ISBN 9788441224223.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Pausànies, Descripció de Grècia, V 16.2.
- ↑ Higí, Fabulae, 10: «Cloris».
Bibliografia complementària
modifica- Swaddling, Judith. The Ancient Olympic Games. University of Texas Press, 2000. ISBN 0292777515.