Josep Miret i Musté
Josep Miret i Musté (Barcelona, 1907 – Florisdorf, Mauthausen, Àustria 1944) fou un polític comunista català.[1]
![]() ![]() | |||||||||||||||||
Biografia | |||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Naixement | 23 setembre 1907 ![]() Barcelona ![]() | ||||||||||||||||
Mort | 17 novembre 1944 ![]() Mauthausen-Gusen (Àustria) ![]() | ||||||||||||||||
Causa de mort | assassinat massiu ![]() | ||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||
16 abril 1937 – 5 maig 1937 ![]() | |||||||||||||||||
Activitat | |||||||||||||||||
Lloc de treball | Barcelona ![]() | ||||||||||||||||
Ocupació | polític ![]() | ||||||||||||||||
Partit | Partit Socialista Unificat de Catalunya Unió Socialista de Catalunya ![]() | ||||||||||||||||
Carrera militar | |||||||||||||||||
Lleialtat | Segona República Espanyola ![]() | ||||||||||||||||
Conflicte | Guerra Civil espanyola i Segona Guerra Mundial ![]() | ||||||||||||||||
| |||||||||||||||||
Família | |||||||||||||||||
Germans | Conrad Miret i Musté ![]() |
Estudià a l'Escola Elemental del Treball, on va aprendre l'ofici de manyà. Combinà la seva feina amb la militància política i la pràctica del rugbi. Era jugador de la secció de rugbi del FC Barcelona.[2]
Afiliat a la Unió Socialista de Catalunya (USC), fou president de la seva Joventut. Va tenir un paper destacat en el triomf antifeixista del 19 de juliol del 1936 a Barcelona. Dos dies més tard l'USC s'incorporava al Partit Socialista Unificat de Catalunya (PSUC).[3]
El 1937 fou nomenat conseller de proveïments del govern de la Generalitat de Catalunya, càrrec que deixà per incorporar-se a l'exèrcit. Després de la victòria franquista en la guerra civil espanyola, s'instal·là a París, com a dirigent del PSUC a l'exili i col·laborà amb la Resistència francesa contra els nazis.[1]
Un germà seu, Conrad Miret, dirigent del moviment Franctiradors i partisans francesos (FTPF), en particular de la secció Agrupació Guerrillera Espanyola, amb el nom en clau de Lucien, fou detingut pels nazis a París a final del 1941 o començament del 1942 i torturat fins a la mort, desapareix sense deixar rastre.[1] El 1943, Josep Miret fou detingut pels alemanys, que l'internaren al camp de concentració de Mauthausen, on formà part de la resistència interna als Kommandos de Schwechat i de Florindorf fins a morir assassinat pels nazis el 17 de novembre del 1944, rematat després d'haver estat ferit durant un bombardeig aliat.[1]
Sembla que Miret deixà una filla fruit de la relació amb la seva companya Lilí, de nom Magdalena, però que mai va arribar a conèixer.[1]
Referències
modifica- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 Roig, Montserrat. Els catalans als camps nazis. Barcelona: Edicions 62, 1977. ISBN 84-297-1268-2.
- ↑ Solé i Sabaté, Josep Maria; Finestres, Jordi. El Barça en guerra (1936-1939). Barcelona: Angle, 2006, p. 115. ISBN 84-96521-18-4.
- ↑ «Enciclopèdia onomàstica - Mi». Enciclopèdia del marxisme. Arxiu Virtual dels Marxistes. [Consulta: 7 setembre 2022].