Nou Hampshire
Nou Hampshire[1] és un estat petit dels Estats Units d'Amèrica. És a Nova Anglaterra, al nord-est del país, i limita al sud amb Massachusetts, a l'oest amb Vermont, al nord amb el Quebec i a l'est amb Maine i amb l'Atlàntic. Dels 50 estats és el 46è en extensió i el 41è en població. És una de les tretze colònies britàniques, i va ser la primera a declarar la independència. Va ser el primer estat a tenir la seva constitució (1776) i el novè en ratificar la constitució dels Estats Units, el 1788.
State of New Hampshire (en) ![]() | |||||
Himne | Old New Hampshire (en) ![]() ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
Lema | «Live Free or Die (en) ![]() ![]() | ||||
Símbol oficial | Pinsà porprat (ocell) New Hampshire state tartan (en) ![]() ![]() | ||||
Sobrenom | The Granite State ![]() | ||||
Epònim | Hampshire ![]() | ||||
Localització | |||||
| |||||
Estat | Estats Units d'Amèrica ![]() | ||||
Capital | Concord ![]() | ||||
Conté la subdivisió | |||||
Població humana | |||||
Població | 1.377.529 (2020) ![]() | ||||
Llars | 539.116 (2020) ![]() | ||||
Idioma oficial | anglès ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 24.214 km² ![]() | ||||
Aigua | 4,24 % ![]() | ||||
Banyat per | oceà Atlàntic ![]() | ||||
Altitud | 305 m ![]() | ||||
Punt més alt | Mount Washington (1.917 m) ![]() | ||||
Punt més baix | oceà Atlàntic ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Dades històriques | |||||
Anterior | |||||
Creació | 21 juny 1788 ![]() | ||||
Organització política | |||||
Òrgan executiu | Govern de Nou Hampshire ![]() | ||||
• Governador ![]() | Christopher Sununu (2017–) ![]() | ||||
Òrgan legislatiu | Cort General de Nou Hampshire , ![]() | ||||
Màxima autoritat judicial | Tribunal Suprem de Nou Hampshire ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Fus horari | |||||
ISO 3166-2 | US-NH ![]() | ||||
Codi GNIS | 1779794 ![]() | ||||
Lloc web | nh.gov ![]() |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/United_Church_of_Christ_in_Keene_NH.jpg/220px-United_Church_of_Christ_in_Keene_NH.jpg)
El sobrenom de Nou Hampshire és "l'estat de granit" ("The granite state"), Nou Hampshire té moltes pedreres de granit, encara que la importància d'aquest sector està en declivi, i té el rècord de velocitat del vent mai mesurat (a l'observatori de Mount Washington). El seu lema és "Viu lliure o mor" ("Live free or die"), lema que duen escrites les matrícules dels cotxes. El símbol de l'estat (també present a les matrícules dels cotxes) és l'"Old man of the mountain": les roques d'una muntanya el perfil de les quals recordava el d'una cara humana, fins que l'any 2003 un despreniment causat per l'erosió les va fer caure.
Algunes atraccions turístiques pròpies d'aquest estat són l'esquí alpí i altres activitats hivernals, i els espectaculars colors dels paisatges de tardor, propis dels seus boscs caducifolis.
Etimologia
modificaNou Hampshire pren el seu nom del Comtat de Hampshire, a Anglaterra (Gran Bretanya).[2] Així tenim un nom masculí, igual com diem Nou Mèxic perquè Mèxic és masculí en català, i Nova York, en femení, perquè el nom prové de la ciutat de York (Regne Unit), i Nova Jersey perquè el nom prové de l'illa de Jersey al Canal de la Mànega.[3]
Geografia
modificaPrincipals ciutats
modificaManchester | 107.006 | |
Nashua | 86.605 | |
Concord | 40.687 | |
Derry | 34.021 | |
Rochester | 28.461 | |
Salem | 28.112 | |
Dover | 26.884 | |
Merrimack | 25.119 | |
Londonderry | 23.236 | |
Hudson | 22.928 |
Altres localitats destacades
modificaDemografia
modificaLa composició ètnica de la població de l'estat de Nou Hampshire, d'acord amb el cens dels EUA de l'any 2004,[4] és la següent:
- Blancs 95,7%
- Asiàtics 1,7%
- Afroamericans0,8%
- Altres races 0,6%
- Mestissos 0,8%
Segons aquest mateix cens, els llatins o hispans (sense tenir en compte llur raça) són el 2,1% de la població de l'estat -l'any 2000, eren l'1,7%[5] -. Quant als blancs no hispans, l'any 2000 eren el 95,1% de la població de Nou Hampshire.
Segons el cens dels EUA del 2000, a l'estat hi havia 8.162 amerindis (menys del 0,1% de la població). Per tribus, els principals són micmac (530), abnaki (497), penobscot (174), passamakoddy (108), maliseet (43), i originaris defora de l'estat, iroquesos (435), cherokees (868), blackfoot (434), sioux (228), i chippewa (113).
Religió
modificaL'any 1997, les religions més professades pels habitants de Nou Hampshire eren les següents:
- Protestantisme - 58,1%
- Catolicisme - 41,9%
Política
modificaNou Hampshire ha votat tradicionalment republicà i té la reputació de ser l'estat més conservador de Nova Anglaterra.
En les eleccions presidencials de 2000, els votants de Nou Hampshire van donar la victòria al candidat republicà George W. Bush. En canvi, als comicis de l'any 2004, la victòria va ser per al candidat demòcrata John Kerry, cosa que converteix aquest estat en l'únic que votà demòcrata l'any 2004, havent votat republicà el 2000.
L'actual governador, des del 2017, és el republicà Chris Sununu.
Les dues cambres de l'estat estan controlades pel Partit Demòcrata. La cambra baixa de la legislatura estatal és la Cambra de Representants que està composta per 400 membres, convertint-se en la cambra estatal més gran dels Estats Units.
A nivell federal, els dos senadors de l'estat són els demòcrates Jeanne Shaheen and Maggie Hassan i els dos representants de l'estat són els també demòcrates Chris Pappas i Ann McLane Kuster.
Nou Hampshire és un dels poc estats de Nova Anglaterra en conservar la pena de mort.
Vegeu també
modificaReferències
modifica- ↑ «Nou Hampshire». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ "The State Name" dins The State of New Hampshire a NetState.
- ↑ Per confirmar el nom en català, vegeu: les notícies del 9 gener 2008 a 3cat24.cat ("Obama surt consolidat de Nou Hampshire segons les enquestes").
- ↑ Demografia de Nou Hampshire - Cens del 2004[Enllaç no actiu]
- ↑ Raça/etnicitat per estat PDF
- Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Enciclopèdia Catalana.
- «Nou Hampshire». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- NAVARRO, Francesc (ed.). Enciclopedia Salvat. Barcelona: Salvat Editores, 1997. ISBN 84-345-9707-1