Hornorýnský kraj
Hornorýnský kraj či též Hornorýnský říšský kraj, někdy také jen Rýnský kraj (německy Oberrheinischer Reichskreis, latinsky Circulus Rheni superior, anglicky Upper Rhenish Circle) byl jedním z deseti krajů Svaté říše římské. Existoval v letech 1500–1806, tedy po celou dobu trvání instituce říšských krajů, ovšem po míru v Lunéville ztratil spolu s říší přes polovinu krajského území. Sdružoval až 72 stavů na západě říše a převažovali v něm evangeličtí stavové, z nichž byl zvláště výrazný podíl helvétské konfese. Silné bylo taktéž zastoupení říšských měst.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Locator_Upper-Rhenisch_Circle.svg/220px-Locator_Upper-Rhenisch_Circle.svg.png)
Členové kraje
editovatVysvětlivky: K – subjekt s knížecím titulem, V – člen kraje, jemuž náležel virilní hlas na říšském sněmu
Lavice duchovních knížat a prelátů
editovat- Wormské biskupství K, V
- Špýrské biskupství K, V
- Štrasburské biskupství, K, V
- Basilejské biskupství K, V
- Besançonské arcibiskupství K, V
- Sionské biskupství K, V
- Ženevské biskupství K, V
- Biskupství Lausanne K, V
- Métské biskupství K, V (1552/1648 součást Francie)
- Toulské biskupství K, V (1552/1648 součást Francie)
- Verdunské biskupství K, V (1552/1648 součást Francie)
Lavice světských knížat
editovat- Lotrinské vévodství K, V, roku 1542 nahrazeno Markrabstvím Pont-à-Mousson, od r. 1736 nahrazeno personalistou Markrabstvím Nomény, z kraje vyloučeno r. 1766
- Savojské vévodství K, V
- Oranžské knížectví K, V
- Přední hrabství (Vordergrafschaft) Sponheim (v rukou markraběte bádensko-bádenského)
- Hesenské lankrabství
- Hesensko-kasselské lankrabství (od r. 1803 kurfiřtství) K, V
- Hesensko-darmstadtské lankrabství K, V
- Zadní hrabství (Hintergrafschaft) Sponheim (v rukou falckraběte falcko-simmernského)
- Falcko-zweibrückenské vévodství K, V
- Falcko-veldenzké knížectví K, V
Lavice prelátů
editovat- Weißenburské okněžněné proboštství K, V
- Rytířský konvent a proboštství Odenheim a Bruchsal (v personální unii se Špýrským biskupstvím)
- Fuldské opatství (od r. 1752 biskupství) K, V
- Hersfeldské knížectví (v držbě Hesenska-Kasselska, od r. 1606) K, V
- Murbašské opatství K, V
- Opatství Sv. Jiří v Münsteru in Gregorienthal
- Prümské opatství (od r. 1576 personální unie s Trevírským kurfiřtstvím) K, V
- Heitersheimské knížectví maltézského velkopřevora K, V
- Kaufungenský klášter/konvent
Lavice hrabat a pánů
editovatHrabata a páni v matrice z roku 1532
- Nasavsko-saarbrückenské okněžněné hrabství K
- Nasavsko-idsteinské okněžněné hrabství K
- Reipoltskirchenské panství
- Hrabství Kriechingen
- Falkensteinské hrabství
- Hrabství Bitche
- Hrabství (Horní) Salm K, V
- Hanavsko-lichtenberské hrabství
- Hrabství Leiningen-Dachsburg
- hrabě/kníže Leinnigen-Hartenburg
- hrabě Leiningen-Guntersblumm
- hrabě Leiningen-Heidesheim
- Panství Rappoltstein
- Panství Thierstein a Hochkönigsburg
- Hrabství Blamont
- Hrabství Stolberg
- Hrabství Isenburg-Büdingen
- hrabata Isenburg-Büdingen
- hrabata Isenburg-Meerholz
- hrabata Isenburg-Marienburg
- hrabata Isenburg-Wächtersbach
- Hrabství Solms-(Braunfels)
- Hrabství Leiningen-Westerburg
- Hanavsko-münzenberské hrabství (od r. 1736 součást Hesensko-Kasselska)
- Hrabství (Sayn)-Wittgenstein K
- Waldecké hrabství
- Panství Plessen
- Purkrabství Friedberg
- Gelnhausenské purkrabství
Hrabata a páni přistoupivší během 16. a 17. století
- "Pustinné hrabství" Kyrburg K, V (od r. 1696)
- Nasavsko-weilburské okněžněné hrabství K
- Nasavsko-usingenské okněžněné hrabství K
- Nasavsko-saarbrückenské hrabství K
- Hrabství Lich
- Hrabství Hohensolms
- Hrabství Königstein
- Hrabství Isenburg-Offenbach
- Hrabství Isenburg-Birstein K
- "Porýnské hrabství" Grumbach
- "Porýnské hrabství" (Rheingrafen)Stein
- "Pustinné hrabství" Dhaun
- Hrabství (Sayn)-Wittgenstein-Berleburg
- Panství Reipoltskirchen
- Hrabství Olbrück
Hrabata a páni přistoupivší v 18. století
Lavice říšských měst
editovatSymbolem "10" jsou označena města alsaské Decapolis, odstoupená r. 1679 nijmegenským mírem Francii
- Worms
- Frankfurt nad Mohanem
- Štrasburk
- Špýr
- Friedberg
- Wetzlar
- Hagenau (Haguenau) 10
- Landau 10
- Kaysersberg 10
- Türkheim (Turckheim) 10
- Münster im Gregorienthal (Munster) 10
- Oberehnheim (Obernei) 10
- Colmar 10
- Rosheim 10
- Schlettstadt (Sélestat) 10
- Weißenburg (Wissembourg) 10
- Mety (1552/1648 součást Francie)
- Toul (1552/1648 součást Francie)
- Verdun (1552/1648 součást Francie)
- Saarbrücken – snad chybně uveden
- Besançon – v době po vzniku kraje již nebyl říšsky bezprostřední, od r. 1679 součást Francie
- Mulhouse 10
Odkazy
editovatExterní odkazy
editovat- Obrázky, zvuky či videa k tématu Hornorýnský kraj na Wikimedia Commons
- Seznam členů a stavů Říšských krajů (anglicky)
- Říšská matrika z r. 1532 na Wikizdrojích (německy)
Literatura
editovat- DOTZAUER, Winfried: Die deutschen Reichskreise in der Verfassung des alten Reiches und ihr Eigenleben. 1500–1806. Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 1989, ISBN 3-534-04139-9 částečně dostupný online