Vassili Smõslov
Vassili Vassiljevitš Smõslov (vene keeles Василий Васильевич Смыслов; 24. märts 1921 Moskva – 27. märts 2010 Moskva) oli vene maletaja, maailmameister (1957–1958), rahvusvaheline suurmeister (1950).
Vassili Smõslov | |
---|---|
![]() | |
Sünniaeg |
24. märts 1921 Moskva |
Surmaaeg | 27. märts 2010 (89-aastaselt) |
Amet | kirjanik, ajakirjanik |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Wereldschaaktoernooi_Euwe_met_gong._Partij_Xeres_tegen_Smyslov%2C_Bestanddeelnr_907-7125.jpg/220px-Wereldschaaktoernooi_Euwe_met_gong._Partij_Xeres_tegen_Smyslov%2C_Bestanddeelnr_907-7125.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/SmyslovAndAverbakh2002.jpg/220px-SmyslovAndAverbakh2002.jpg)
Smõslov tuli septembris 1940 Moskvas peetud NSV Liidu meistrivõistlustel kolmandaks. Meistrivõistlustel kuue parema sekka jõudnutele korraldati aprillis 1941 neljaringiline matšturniir NSV Liidu absoluutse meistri tiitlile (võitis Botvinnik Paul Kerese ees), kus Smõslov jäi kolmandaks, edestades seejuures suurmeistreid Andor Lilienthali ja Igor Bondarevskit. Selle saavutuse eest anti 20-aastasele Smõslovile NSV Liidu suurmeistri nimetus.
1947. aastal Tšigorini mälestusturniiril Moskvas jagas ta 3.–4. kohta. 1949. aastal tuli ta NSV Liidu malemeistriks.
1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Smõslov oli üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal.
Maailmameistriks sai ta 36-aastaselt. 1991. aastal tuli Smõslov 70-aastaselt Bad Wörishofenis veteranide maailmameistriks.
Maailmameistrivõistlused
muuda1948. aasta male maailmameistrivõistlustel jäi Smõslov Mihhail Botvinniku järel teiseks (edestades Paul Kerest ja Samuel Reshevskyt poole punktiga). 1950. aastal Budapestis pretendentide turniiril tuli ta kolmandaks (edestades Kerest poole punktiga). 1953. aastal võitis ta Zürichis pretendentide turniiri (edestades 2.–4. kohta jaganud David Bronšteini, Kerest ja Reshevskyt). 1954. aastal Moskvas peetud tiitlimatš Mihhail Botvinnikuga jäi viiki.
1956. aastal võitis Smõslov Amsterdamis taas pretendentide turniiri (edestas teiseks jäänud Kerest 1,5 punktiga). 1957. aastal võitis Smõslov küll tiitlimatši, kuid aasta hiljem revanšmatšis sai Botvinnik maailmameistritiitli tagasi.
1959.aastal Jugoslaavias peetud pretendentide turniiril jäi Smõslov neljandaks. 1964. aastal Amsterdamis jagas ta tsoonidevahelisel turniiril esikohta ja pääses pretendentide matšturniirile, kus 1965. aastal peetud veerandfinaalis kaotas Jefim Gellerile.
1982. aastal Las Palmases tsoonidevahelisel turniiril saadud teine koht viis Smõslovi 8 osavõtjaga pretendentide matšturniirile (1983–1984), kus ta jõudis koos Garri Kasparoviga finaali. Märtsis-aprillis 1984 Vilniuses toimunud finaalmatši Smõslov kaotas tulemusega 4½:8½. 1985. aastal Montpellier's toimunud 16 osavõtjaga pretendentide turniiril jagas ta 8.–9. kohta.
Võistkondlik esinemine
muudaSmõslov võitis Nõukogude Liidu meeskonna koosseisus 9 kuldmedalit maleolümpiatel (1952–1960, 1964, 1968–1972), 5 kuldmedalit Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (1957, 1961, 1965, 1970, 1973) ja 1985. aastal kuldmedali esimestel võistkondlikel maailmameistrivõistlustel.
Tunnustus
muuda- 1948 – teeneline meistersportlane
Välislingid
muuda- Vassili Smõslov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis