Armenialaiset aakkoset
Armenialaiset aakkoset (arm. Հայերենի այբուբեն, Hajereni ajbuben) ovat kirjaimisto, jolla on kirjoitettu armenian kieltä aina 400-luvulta alkaen. Armenialaisen kansanperinteen mukaan aakkosiston kehitti Mesrop Maštots vuonna 405.[1] Se on latinalaisen, kreikkalaisen ja kyrillisen kirjaimiston tapaan äännekirjoitukseen (yksi kirjain vastaa yhtä äännettä, ei tavua tai merkkiä) perustuva järjestelmä, jossa merkitään sekä vokaalit että konsonantit.[2] Armenialaisilla aakkosilla on kirjoitettu kahta kirjakieltä: itäarmenian ja länsiarmenian kieltä. Kirjoitusjärjestelmään kuuluvat sekä suur- että pienaakkoset. Aakkoston kirjaimilla on myös numeroarvot.
Armenialaiset aakkoset | |
---|---|
![]() |
|
Tyyppi | aakkoskirjoitus |
Kielet | armenian kieli |
Kehittäjä | Mesrop Maštots |
Kehitetty | 405 |
Kirjoitussuunta | vasemmalta oikealle |
ISO 15924 | Armn (230) |
Vuonna 2005 avattu aakkospuisto kunnioittaa aakkosten 1600-vuotista historiaa sekä sitä, millainen kansallinen ylpeydenaihe oma kirjoitusjärjestelmä armenialaisille on.[3]
Armenian translitteraatio
muokkaaArmenian translitteraatio kansainvälisen ISO 9985 -standardin sekä kansallisen standardin puuttuessa Wikipediassa sovelletun käytännön mukaan:
Iso kirjain | Ա | Բ | Գ | Դ | Ե | Զ | Է | Ը | Թ | Ժ | Ի | Լ | Խ | Ծ | Կ | Հ | Ձ | Ղ | Ճ | Մ | Յ | Ն | Շ | Ո | Չ | Պ | Ջ | Ռ | Ս | Վ | Տ | Ր | Ց | Ւ | Փ | Ք | Օ | Ֆ | Ու | Եվ |
Pieni kirjain | ա | բ | գ | դ | ե | զ | է | ը | թ | ժ | ի | լ | խ | ծ | կ | հ | ձ | ղ | ճ | մ | յ | ն | շ | ո | չ | պ | ջ | ռ | ս | վ | տ | ր | ց | ւ | փ | ք | օ | ֆ | ու | և |
ISO 9985 | a | b | g | d | e | z | ē | ë | t’ | ž | i | l | x | ç | k | h | j | ġ | č̣ | m | y | n | š | o | č | p | ǰ | ṙ | s | v | t | r | c’ | w | p’ | k’ | ò | f | ow | ew |
Wikipedia | a | b | g | d | (j)e | z | e | ë | t | ž | i | l | kh | ts | k | h | dz | gh | tš | m | j | n | š | (v)o | tš | p | j | r | s | v | t | r | ts | u | p | k | o | f | u | (j)ev |
Wikipedia-siirtokirjoituksessa sulkeisiin merkityt kirjaimet otetaan mukaan kirjaimen esiintyessä sanan alussa. Ւ/ւ ei esiinny itsenäisenä kirjaimena nykyaikaisessa itäarmenialaisessa aakkostossa.
Lähteet
muokkaa- ↑ Armenian alphabet | writing system 2022. Encyclopædia Britannica. Viitattu 23.7.2022. (englanniksi)
- ↑ Armenian alphabet, language and pronunciation omniglot.com. Viitattu 23.7.2022.
- ↑ How a 1,600-year-old alphabet shaped Armenian identity BBC News. 8.2.2024. Viitattu 9.8.2024. (englanniksi)
Aiheesta muualla
muokkaa- armenian-alphabet.com (Arkistoitu – Internet Archive) interaktiivinen armenialainen aakkoset
- theiling.de: Sivu jolla opetetaan armenian aakkoset
- Transliteration schemes for the Armenian alphabet