Retoromaani
Retoromaani (retoromaaniksi rumantsch, saks. Rätoromanisch) on romaaninen kieli ja yksi Sveitsin neljästä kansallisesta kielestä italian, ranskan ja saksan ohella. Sveitsin maalain (saks. Landesrecht) mukaan retoromaaninkielisillä on oikeus käyttää retoromaania virallisena kielenä (saks. Amtssprache) koko maassa.[2] Graubündenin kantonissa sekä monissa kantonin kunnissa ja hallintoalueilla retoromaani on virallinen kieli.[3]
retoromaani | |
---|---|
Oma nimi | rumantsch |
Tiedot | |
Alue |
![]() |
Virallinen kieli |
![]() |
Puhujia | 35 095 (2000)[1] |
Sija | ei 100 suurimman joukossa |
Kirjaimisto | latinalainen |
Kielitieteellinen luokitus | |
Kielikunta | indoeurooppalaiset kielet |
Kieliryhmä |
romaaniset kielet länsiromaaniset kielet galloromaaniset kielet |
Kielikoodit | |
ISO 639-1 | rm |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/English-language_version_of_Linguistic_map_of_Switzerland.png/250px-English-language_version_of_Linguistic_map_of_Switzerland.png)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d4/Karte_Schweizer_Sprachgebiete_2021.png/250px-Karte_Schweizer_Sprachgebiete_2021.png)
Retoromaanin eri murteita puhutaan lähinnä useilla Graubündenin kantonin alueilla. Vuoden 2000 väestönlaskennassa 61 815 ihmistä ilmoitti käyttävänsä kieltä säännöllisesti ja 35 095 henkilöä ensisijaisena kielenään. Kieli on läheistä sukua Pohjois-Italiassa puhutuille ladinille ja friulille.
Murteet
muokkaaRetoromaani on yleisnimitys usealle keskenään läheistä sukua olevalle kielelle, joita puhutaan eri osissa Graubündenin kantonia. Viisi eniten puhuttua murretta ovat:[4]
- sursilvan – Vorderrheinin laaksossa (Rain anteriur)
- sutsilvan – Hinterrheinin laaksossa (Rain posteriur)
- surmiran – Julian ja Albulan laaksoissa
- puter – Ylä-Engadinin laaksossa (Engiadin’ Ota)
- vallader – Ala-Engadinin laaksossa (Engiadina Bassa).
Asema
muokkaaVuodesta 1938 retoromaani on kuulunut Sveitsin valaliiton kansallisiin kieliin, kuitenkin aluksi ilman virallisen kielen asemaa. Kaikilla viidellä kielen murteella on ollut tasaveroinen asema vuodesta 1999. Vuodesta 2001 lähtien Graubündenin kantonin virallisena retoromaanisena kirjakielenä ja kouluissa opetettavana kielenä on Rumantsch grischun, 1970–1980-luvuilla eri murteiden pohjalta kehitetty yhtenäistetty retoromaani.
Kielinäyte
muokkaa»Tut ils umans naschan libers ed eguals en dignitad ed en dretgs. Els èn dotads cun raschun e conscienza e duain agir in vers l’auter en spiert da fraternitad.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla) [5]
Lähteet
muokkaa- ↑ Sveitsin väestönlaskenta vuonna 2000
- ↑ Maalain artikla 70 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Graubündenin kielilaki (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Ethnologue: report for Switzerland
- ↑ Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto
Aiheesta muualla
muokkaa- Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Retoromaani Wikimedia Commonsissa