שנת זשג
שנת זשג היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג זשג היא שנה המתחילה בשבת (ז), היא שלמה (ש) ועל כן יש 30 ימים גם בחשוון וגם בכסלו, וחג הפסח חל ביום שלישי (ג). שנה מסוג זשג היא שנה פשוטה (לא שנה מעוברת) ואורכה 355 ימים שבהם 51 שבתות.
שנת זשג היא מהשנים השכיחות בלוח העברי[1] והיא מתרחשת בערך ב-13.7% מהשנים[2], כאשר מולד הלבנה של חודש תשרי של שנה פשוטה חל בין יום שישי 9 שעות ו-204 חלקים (3:11:20 בשעון המקומי בירושלים, 2:50:23 בשעון חורף ישראל) ליום השבת 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל), וכשהשנה הבאה פשוטה גם כן הטווח מתחיל מיום שישי 0 שעות ו-408 חלקים[3] (חמישי בערב 18:22:40 בשעון המקומי בירושלים, 18:01:43 בשעון חורף ישראל). בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תשי"ג, ה'תשט"ז, ה'תש"ך, ה'תשכ"ג, ה'תש"ם, ה'תשמ"ג, ה'תשמ"ז, ה'תש"ן, ה'תשס"ד, ה'תשס"ז, ה'תש"ע, ה'תשפ"ח, ה'תשצ"א, ה'תשצ"ד, ה'תתי"א, ה'תתט"ו, ה'תתי"ח, ה'תתכ"א, ה'תתל"ח, ה'תתמ"ב, ה'תתמ"ה, ה'תתמ"ח.
לוח שנה
עריכהיום טוב / שבתון | חג שאיננו שבתון | יום זיכרון או צום |
מועדים
עריכה- בשנה מסוג זשג חל ראש חודש בשבת פעמיים, בנוסף לראש השנה שחל בשבת ולא נחשב כראש חודש. ראש חודש שבט חל בשבת וראש חודש תמוז חל בימים שבת וראשון.
- צום גדליה חל ביום שני, עשרה בטבת חל ביום ראשון, תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי, תענית בכורות חלה ביום שני, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב חלים שניהם ביום שלישי.
- חנוכה חל בימים שבת עד שבת (כלומר שיש שתי שבתות חנוכה), הדלקת נר ראשון בערב שבת.
- ט"ו בשבט חל בשבת.
- פורים חל ביום ראשון ובירושלים ביום שני.
- יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות נדחים לימי שני ושלישי, ה' וו' אייר.
- שבועות חל ביום רביעי.
קריאה בתורה והפטרות
עריכהבשנת זשג 51 שבתות כאשר בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת ראש השנה, שבת ראשונה של סוכות ושבת חול המועד פסח. על מנת להתאים את מספר הפרשות (54, בשנה מסוג זשג כל הפרשות נקראות בשבת) עם מספר השבתות שבהן קוראים פרשה (48), מחוברות כל שש הפרשות שנהוג לחבר בארץ ישראל: ויקהל ופקודי, תזריע ומצורע, אחרי מות וקדושים, בהר ובחוקותי, פרשות מטות ומסעי וניצבים ווילך.
פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
- פרשת בראשית - קוראים את הפטרת מחר חודש
- פרשת וישב - שבת ראשונה של חנוכה קוראים את הפטרת "רני ושמחי"
- פרשת מקץ - השבת השנייה של חנוכה קוראים את הפטרת "ויעש חירם"
- פרשת וארא - שבת ראש חודש שבט קוראים הפטרת "השמים כסאי"
- פרשת משפטים - שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים
- פרשת ��צוה - קוראים הפטרה של שבת זכור
- פרשת כי תשא - קוראים את הפטרת פרשת פרה.
- פרשת ויקהל-פקודי - קוראים את הפטרת פרשת החודש.
- פרשת צו - ברוב הקהילות נהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול
- פרשת קרח - קוראים את הפטרת שבת ראש חודש "השמים כסאי".
חומש בראשית | חומש שמות | חומש ויקרא | חומש במדבר | חומש דברים | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
פרשה | תאריך | פרשה | תאריך | פרשה | תאריך | פרשה | תאריך | פרשה | תאריך |
בראשית | כ"ט בתשרי | שמות | כ"ג בטבת | ויקרא | ה' בניסן | במדבר | ב' בסיוון | דברים | ו' באב |
נח | ו' בחשוון | וארא | א' בשבט | צו | י"ב בניסן | נשא | ט' בסיוון | ואתחנן | י"ג באב |
לך לך | י"ג בחשוון | בא | ח' בשבט | שמיני | כ"ו בניסן | בהעלתך | ט"ז בסיוון | עקב | כ' באב |
וירא | כ' בחשוון | בשלח | ט"ו בשבט | תזריע | ג' באייר | שלח | כ"ג בסיוון | ראה | כ"ז באב |
חיי שרה | כ"ז בחשוון | יתרו | כ"ב בשבט | מצרע | מחוברת | קרח | ל' בסיוון | שפטים | ד' באלול |
תולדת | ד' בכסלו | משפטים | כ"ט בשבט | אחרי מות | י' באייר | חקת | ז' בתמוז | כי תצא | י"א באלול |
ויצא | י"א בכסלו | תרומה | ו' באדר | קדשים | מחוברת | בלק | י"ד בתמוז | כי תבא | י"ח באלול |
וישלח | י"ח בכסלו | תצוה | י"ג באדר | אמר | י"ז באייר | פינחס | כ"א בתמוז | נצבים | כ"ה באלול |
וישב | כ"ה בכסלו | כי תשא | כ' באדר | בהר | כ"ד באייר | מטות | כ"ח בתמוז | וילך | מחוברת |
מקץ | ב' בטבת | ויקהל | כ"ז באדר | בחקתי | מחוברת | מסעי | מחוברת | האזינו | ח' בתשרי |
ויגש | ט' בטבת | פקדי | מחוברת | וזאת הברכה | שמחת תורה | ||||
ויחי | ט"ז בטבת |
הערות שוליים
עריכה- ^ רק שנת הכז יותר שכיחה ממנה
- ^ לוח השנה וחשבונו תוך בירור שאלת המחזוריות, יעקב מתלון, אתר שורש.
- ^ s:טור אורח חיים תכח