Opisivanje
Opisivanje ili deskripcija navođenje je svojstava, osobina, odlika i značajki nekoga prostora, živoga bića ili objekta. U pitanju je jedan od četiriju tipova izlaganja, među kojima su i ekspozicija, argumentacija i naracija.[1][2] U praksi bi bilo teško oblikovati književni tekst utemeljen samo na jednom od tih četiriju tipova.[3]
Kao figura u pisanju fikcije
urediU fikciji se također pojavljuju tipovi izlaganja: akcija, ekspozicija, deskripcija, dijalog, sažetak i tranzicija.[4] Autor Peter Selgin spominje metode, među kojima su akcija, dijalog, misli, sažetak, scene i deskripcija.[5] Trenutačno nema konsenzusa oko broja tipova izlaganja u fikciji i njihovih svrha.
Deskripcija je figura u fikciji kojom se oblikuje mentalna slika pojedinosti u priči. Uz dijalog, naraciju, ekspoziciju i sažimanje deskripcija je jedan od najprepoznatljivijih tipova izlaganja u fikciji. U knjizi Kirka Polkinga Writing from A to Z deskripcija nije samo puko gomilanje detalja; odnosi se na oživljavanje nečega pažljivim biranjem i aranžiranjem riječi i fraza, čime se postiže željeni učinak.[6] O najprikladnijim i najučinkovitijim tehnikama opisivanja i dalje postoji rasprava među književnicima.
Ljubičasta proza
urediLjubičasta krpica naziv je kojim se opisuje odlomak teksta u kojem se književnik previše trudio dojmiti čitatelja koristeći se složenim figurama ili drugim strategijama. Frazu (latinski jezik: "purpureus pannus") prvi je put spomenuo rimski pjesnik Horacije u svojemu djelu Ars poetica (napisano oko 20. godine prije Krista), kojom je opisao nerelevantne i pretjerano okićene dijelove teksta; u suvremenom korištenju toga pojma obično se ne misli na nerelevantnost, premda su takvi dijelovi teksta uglavnom upadljivi. K tome, ljubičasta proza označava pretjeranost u figurativnosti, ritmu ili ostalim aspektima.[7]
Filozofija
urediU filozofiji je priroda deskripcije važna tematika još od tekstova Bertranda Russella.[8]
Vidi i
urediIzvori
uredi- ↑ Crews (1977), str. 13
- ↑ Hrvoje Turković. KAKO PROTUMAČITI »ASOCIJATIVNO IZLAGANJE« (I DA LI JE TO UOPĆE POTREBNO). Pristupljeno 31. svibnja 2020.
- ↑ Crews (1977), str. 16
- ↑ Morrell (2006), str. 127
- ↑ Selgin (2007), str. 38
- ↑ Polking (1990), str. 106
- ↑ Baldick (2004)
- ↑ Ludlow, Peter. 2007. Descriptions. Stanford Encyclopedia of Philosophy
Bibliografija
uredi- Baldick, Chris. 2004. The Concise Oxford Dictionary of Literary Terms. Oxford University Press. Oxford. ISBN 978-0-19-860883-7
- Crews, Frederick. 1977. The Random House Handbook 2nd izdanje. Random House. New York. ISBN 0-394-31211-2
- Marshall, Evan. 1998. The Marshall Plan for Novel Writing. Writer's Digest Books. Cincinnati, OH. str. 143–165. ISBN 1-58297-062-9
- Morrell, Jessica Page. 2006. Between the Lines: Master the Subtle Elements of Fiction Writing. Writer's Digest Books. Cincinnati, OH. str. 127. ISBN 978-1-58297-393-7
- Polking, Kirk. 1990. Writing A to Z. Writer's Digest Books. Cincinnati, OH. ISBN 0-89879-435-8
- Rozakis, Laurie (2003). The Complete Idiot's Guide to Grammar and Style, 2nd Edition. Alpha. ISBN 978-1-59257-115-4
- Selgin, Peter. 2007. By Cunning & Craft: Sound Advice and Practical Wisdom for fiction writers. Writer's Digest Books. Cincinnati, OH. str. 38. ISBN 978-1-58297-491-0