Barbizoni iskola
1835 körül fiatal francia tájképfestőkből álló csoport utazott a Párizs környéki fontainebleau-i erdő szélén fekvő faluba, Barbizonba. Nevük a művészettörténetbe mint barbizoni iskola vonult be, a tagjait „barbizoniak” néven emlegetik.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Th%C3%A9odore_Rousseau_002.jpg/250px-Th%C3%A9odore_Rousseau_002.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/64/Millet_Gleaners.jpg/250px-Millet_Gleaners.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e7/Pa%C3%A1l_L%C3%A1szl%C3%B3_Fontainebleau.jpg/180px-Pa%C3%A1l_L%C3%A1szl%C3%B3_Fontainebleau.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Constant_Troyon_002.jpg/250px-Constant_Troyon_002.jpg)
Stílusa
szerkesztésEgy új nemzedéket képviseltek, a francia realista tájképfestők első nemzedékét. Fő törekvésük a természet tanulmányozása, megismerése volt. Kitörni a műtermek világából, a természetben festeni, a szabadban, bensőséges hangulatú képeket. Az addig uralkodó akadémizmustól akartak elhatárolódni. Stílusukra jellemző volt a kompozíció szigorúsága, az aprólékos kidolgozás, a fényképszerű pontosság. Témájukat főleg a természet adta, de nem zárkóztak el a historikus, vallásos, bibliai és a legendák témáitól sem. Lényeg, hogy minden érdemes a megörökítésre, azt festették, ami körülvette őket.
Stílusuk nem volt forradalmian új, színeik borongósak, gyakran képeiket szürkés, barnás fátyollal árnyalták, ragaszkodtak a tónusfestéshez. Különösen fákat szerettek festeni, de gyakran ábrázoltak embereket, nyájakat is. A barbizoniak fő ereje a frázis és sablon nélküli, egyszerű természetlátás volt. A festők nem alkottak a szó szoros értelmében csoportot vagy művésztelepet, mégis alkotásaikkal nagy hatással voltak a kor többi tájfestőjére. A természetben készítették el vázlataikat, s a végleges képeket a műteremben festették. A plein air festésmóddal nagy szerepük volt a realizmus és az impresszionizmus kialakításában. Sok neves festő járt rendszeresen Barbizonba.
Tagjai
szerkesztésAz első letelepedők közé tartoztak:
Magyar vonatkozások
szerkesztés- Paál Lászlót az iskola magyar tagjának is lehet tekinteni.
- Szívesen alkotott itt Munkácsy Mihály is, bár nem volt tagja az iskolának.
Irodalom
szerkesztés- Perlmutter Izsák: Korszerű jegyzetek, (Művészet c. folyóirat, 1904. II. szám.)