Advanced Packaging Tool
Az Advanced Packaging Tool, vagy röviden APT egy ingyenes és nyílt forráskódú csomagkezelő szoftver Debian GNU/Linux rendszereken.[2] A szoftver használata jelentősen megkönnyíti a szoftverek telepítését ezen rendszereken, azáltal, hogy a szükséges csomagokat függőségekkel együtt letölti, konfigurálja, és telepíti a számítógépre akár előre lefordított állományokből, akár forráskódból fordítva.[2]
APT | |
![]() | |
Az APT a Seamonkey telepítése közben | |
Legfrissebb stabil kiadás | 2.9.7 (stabil verzió, 2024. július 30.)[1] |
Programozási nyelv | |
Operációs rendszer |
|
Platform | Unix-szerű |
Kategória | rendszerszintű csomagkezelő |
Licenc | GNU General Public License, version 2.0 or later |
Az APT weboldala |
Az eredetileg a Debian által bevezetett dpkg csomagkezelőre épülő frontend számos másik Linux terjesztésben is használatos. A Debianos verziója csak DEB csomagokat kezel, de létezik apt4rpm is az RPM alapú terjesztésekhez,[3] és elérhető Mac OS X[4] és OpenSolaris rendszereken is.
Használat
szerkesztésAz apt
alapvetően egy szoftvergyűjtemény, az apt nevű csomagban terjesztve. A csomag jelentős részét egy C++ nyelven írt könyvtár teszi ki, melyet a legtöbb, csomagban mellékelt konzolos program használ, például az apt
, apt-get
és az apt-cache
. Az apt
csomag alapvető szoftvernek minősül, melyet alapértelmezésben tartalmaz a Debian operációs rendszer. Az apt-ot lehet akár a dpkg
frontendjének is tekinteni, mintegy a dselect
egy barátságosabb verzióját. Amíg a dpkg a csomagokat egyesével kezeli, az apt ennél összetettebb: kezeli a különböző csomagösszefüggéseket is (különösképpen a függőségeket).
Az APT-ot sokszor a Debian legnagyobb előnyeként tartják számon,[5][6][7][8] melynek indokaként sokszor a Debian szigorú minőségkövetelményeit hozzák fel.[9][10]
Az APT egyik legfontosabb jellemzője az, ahogy a dpkg-t használja: a telepítendő/eltávolítandó csomagokat topologikus sorrendbe állítja, és ennek megfelelően kezeli a csomagokat a lehető legoptimálisabb sorrendben a dpkg használatával.
Szoftver telepítés
szerkesztésA felhasználó egyszerre egy vagy több csomagot is telepíthet. Minden csomagot csak a csomag név részével kell jelölni a teljes név helyett (például Debian rendszeren libc6 csomaghoz csak az előbbi, rövid nevet kell használni a teljes libc6_1.9.6-2.deb
helyett). Az apt szoftver telepíti a csomag függőségeit (ha vannak ilyenek), majd a csomagot is. Eredetileg ez volt az apt alapú csomagkezelő szoftverek legfontosabb tulajdonsága, mellyel elkerülték az adott csomag telepíthetetlenségét hiányzó csomag(ok) miatt.
Az apt egy másik fontos tulajdonsága a csomagok automatikus letöltése egy távoli csomagtárból (vagy repository-ból). A helyeket (repository-kat), ahol a csomagokat keresi a szoftver egy konfigurációs fájlban lehet tárolni (/etc/apt/sources.list
) - ezek a helyek lehetnek a hálózaton (például az interneten), vagy akár egy helyi tárolón is. Az apt képes ezen helyekről letölteni kívánt csomagokat (amennyiben azok elérhetőek a megadott helyek valamelyikén), illetve képes lekérdezni hogy ezeken a helyeken mely, esetleg eddig nem telepített csomagok érhetőek el.
Az apt lehetőséget ad arra, hogy az automatikus szoftver ütközést elkerülő döntéseket felülírja a felhasználó, például lehetséges egy bizonyos verziót telepíteni egy csomagból, ezzel régebbi verzióra "vissza-frissíteni", downgrade-elni egy csomagot. Ezzel azonban érdemes óvatosan bánni, hisz más, ettől a downgrade-elt csomagtól függő programok meghibásodhatnak.
Az apt_preferences
(/etc/apt/preferences
) segítségével csomagszinten is meg lehet határozni, hogy mely verziók legyenek telepítve (pl. stabil vagy béta változat).
A felhasználók meghatározhatnak csomagneveket POSIX reguláris kifejezésekkel is.
Update, upgrade és dist-upgrade
szerkesztés- Az update parancsot a helyi csomag indexek frissítésére lehet használni. Használatakor a program betölti az összes elérhető csomag listát az
/etc/apt/sources.list
fájlban meghatározott helyekről. Például Debian alapú rendszerek esetében letölti és feldolgozza a Packages.gz fájlt az összes meghatározott helyről, így szerezve információt új illetve frissített csomagokről. - Az upgrade parancs segítségével az összes telepített csomag frissítésre kerül a legfrissebb verzióra, ami az
/etc/apt/sources.list
fájlban meghatározott helyeken elérhető. Amennyiben egy csomagból elérhető frissebb verzió, az telepítésre kerül - de előzőleg telepített csomagok soha nem kerülnek törlésre. Amennyiben egy csomaghoz nem érhető el frissítés, úgy az változatlanul telepítve marad. - A dist-upgrade parancs az upgrade tulajdonságain felül intelligensen kezeli a függőségek változásait is. Az apt-get fejlett ütközés-megoldó rendszerrel rendelkezik, amely először mindig a legfontosabb csomagok függőségeit próbálja meg frissíteni, esetenként egy kevésbé kritikus csomag használhatatlanná tételével (például ha a fontos A csomag egy új verziót használ egy függőségből, de a nem kritikus B csomag egy régebbi verziót használ ugyanabból a függőségből). A csomagok a dist-upgrade esetében is az
/etc/apt/sources.list
fájlban meghatározott helyekről kerülnek frissítésre.[11]
Konfiguráció és fájlok
szerkesztésAz apt konfigurációs fájljai és könyvtárai az /etc/apt
könyvtárban találhatóak.
Az APT konfigurációs programja az apt-config.[12] Az apt-config dump megmutatja az apt teljes konfigurációját.[13]
Fájlok
szerkesztés/etc/apt/sources.list
: A források listája, ahonnan a csomagok letöltésre kerülnek./etc/apt/sources.list.d/
: További csomag letöltő helyek listái./etc/apt/apt.conf
: APT konfigurációs fájl/etc/apt/apt.conf.d/
: További konfigurációs fájlok./etc/apt/preferences
: Csomagok letöltendő verzióinak meghatározása. Itt lehet rögzíteni például, ha egy csomagok nem kell frissíteni, vagy ha egy csomagot egy bizonyos forrásból szeretnénk letölteni./var/cache/apt/archives/
: az eddig letöltött csomagok tárolókönyvtára./var/cache/apt/archives/partial/
: az éppen letöltés alatt álló csomagok könyvtára./var/lib/apt/lists/
: ebben a könyvtárban vannak asources.list
fájlban levő források csomaglistái./var/lib/apt/lists/partial/
: ideiglenes könyvtár az épp letöltés alatt álló csomaglistáknak.
Források
szerkesztésAz APT a csomagtárak (repository) rendszerére támaszkodva találja meg a csomagokat és a függőségeket. Az apt csomagtár tulajdonképpen egy könyvtár melyben a csomagok, illetve egy index fájl található. A csomagtár lehet a hálózaton vagy akár CDROM-on is. A Debian projekt központi csomagtárában több, mint 25000 csomag áll telepítésre készen.
Akárhány további csomagtár címet meg lehet adni a sources.list konfigurációs fájlban (/etc/apt/sources.list
), melyeket utána az APT használni fog. Több grafikus felület is lehetőséget ad a fájl egyszerűbb módosítására (apt-setup). Miután egy csomagtár hozzá lett adva a listához, a csomagokat külön forrásmeghatározás nélkül lehet telepíteni, és a telepített csomagok automatikusan frissítésre kerülnek.
A hálózati csomagtárakon felül más média is meghatározható (például CD, pendrive, merevlemez) az apt-cdrom[14] segítségével, vagy a file:/
[15] előtag használatával a források listájában. Az apt-cdrom is használható cd-rom-on kívüli tárolók meghatározására a -d kapcsoló használatával (például merevlemez, pendrive). A Debian telepítőlemezek is tartalmaznak egy csomagtárat, mellyel hálózat nélkül lehet csomagokat frissíteni.
Probléma merülhet fel, amikor több forrás is letöltésre kínálja fel ugyanazokat a csomagokat. Ezen gond megoldható rögzítéssel (pinning) - meg lehet határozni, hogy egy csomag melyik forrásból kerüljön mindig letöltésre.
Csomagrögzítés - Pinning
szerkesztésAmennyiben egy csomagot több forrásból is le lehet tölteni (esetleg különböző verziókkal), lehetőség van arra, hogy meghatározzuk, hogy melyik forrásból legyen az adott csomag letöltve. Ezzel biztosítani lehet, hogy a csomagok nem lesznek frissítve inkompatibilis vagy instabil verziókra, mely esetleg tönkre tehetne más csomagokat.
Ezeket az /etc/apt/preferences
fájlban kell meghatározni,[16] bár létezik több grafikus felület is a munka megkönnyítésére.
Frontendek
szerkesztésTöbbféle frontend is létezik az APT-hoz, melyek fejlett funkciókkal, és könnyebb kezeléssel rendelkeznek. Néhány példa:
- Synaptic Package Manager, egy GTK+ alapú grafikus felület
- Ubuntu Software Center, egy GTK+ alapú grafikus felület, az Ubuntu által fejlesztve
- aptitude, egy konzolos felület
- dselect, szintén konzolos, karaktergrafikus felület - talán az első
- KPackage, a KDE része
- Adept Package Manager, egy grafikus felület KDE-hez
- PackageKit, egy daemon, a freedesktop.org által fejlesztve
- GDebi, egy GTK+ alapú grafikus felület, főként Ubuntuhoz
- apt-cdrom, mellyel cd-rom csomagtárakat lehet hozzáadni a rendszerhez (cd-rom csomagtárként való meghatározásához az apt-cdrom-ot kell használni, manuálisan nem lehetséges)
- apt-zip, mellyel eltávolítható lemezeket (például pendrive) lehet csomagtárként meghatározni
- apt-foo, mellyel egy internetes linkre kattintva lehet csomagokat telepíteni (kísérleti)[17]
- Cydia, egy APT alapú csomagkezelő jailbreakelt iOS rendszerekhez[18][19]
- gnome-apt, egy GTK+/GNOME widget alapú grafikus felület
- Muon Software Center, egy Qt alapú grafikus felület
- apticron, egy cron által futtatott szolgáltatás, ami rendszeradminisztrátoroknak küld e-mailt a függőben levő frissítésekről
- orphaner és gtkorphan, a deborphan karaktergrafikus és gtk-s frontendje. Nem telepítésre szolgál, hanem az "árván" maradt csomagok, lib-ek leszedésére.
Az APT frontendek általában tudnak
- új, telepítendő csomagokat keresni
- telepített csomagokat frissíteni
- új csomagokat telepíteni, vagy meglevőket törölni
- teljes rendszert frissíteni.
Az APT frontendek ki tudják listázni a telepített/frissített csomagok függőségeit; megkérdezni a felhasználót, hogy az újonnan telepített csomag által javasolt csomagok is telepítve legyenek-e; automatikusan telepíteni a szükséges függőségeket, illetve egyéb műveletekre is képesek, például el tudják távolítani a nem használt/elavult csomagokat.
Történet
szerkesztésAz apt-get program kialakulásához a dselect leváltására készített deity[20] kódnevű program vezetett. A projekttel Brian White, az akkori Debian Release Manager volt megbízva. A legelső működőképes apt-get programot még dpkg-get-nek hívták, és csak az alapfunkciók tesztelésére volt benne lehetőség, melyek az új felhasználói felület alapjait képezték volna.[21]
Az APT kezdeti fejlesztésekor a kommunikáció IRC-en keresztül folyt, így ezek elvesztek. A "Deity Creation Team" levelezőlistájának az archívuma is csak pár mérföldkövet említ.
A Deity (Isten) nevet végül elvetették a szó vallásos vonatkozása miatt. Az APT nevet végül egy hosszas megbeszéléseket követően fogadták el. A nevet IRC-en vetették fel, és a levelezőlistán véglegesítették és fogadták el.[22] Eredetileg az APT nem egy betűszó volt, hanem a program teljes neve. IRC-n sok megbeszélés folyt, hogy mit jelöljön az APT név, azonban végül a fejlesztő csapat úgy döntött, hogy az APT nem rövidítés, és soha nem lesz betűszóként feloldva hivatalosan.
Az első hivatalos teszt verziókat 1998-ban kezdték terjeszteni IRC-en keresztül. Az első Debian verzió a Debian 2.1-ben debütált 1999. Március 9-én.[23]
Végső soron az eredeti ötlet, hogy leváltsák a dselect felületet kudarcba fulladt. A felhasználói felület fejlesztése teljesen leállt az apt-get első hivatalos verziójának megjelenése után. A felhasználói visszajelzések a konzolos használatról annyira pozitívak voltak, hogy a csapat minden erejével az alap funkciók továbbfejlesztésére koncentrált. De nem kellett sokat várni, amíg független fejlesztők megalkották az első felhasználói felületeket a libapt-pkg-re alapozva.
Az "első" APT éra utolsó nagy próbálkozása volt, hogy teljesen leváltsák a dpkg-t (libapt-inst). Bár ez is kudarcba fulladt, a megírt kód egy része bekerült a hatékony apt-ftparchive és libapt Python könyvtárakba. Ezután az eredeti fejlesztőkről nem hallottak többet, és az APT karbantartása szinte megszűnt létezni.
Végül egy új csapat kezdett dolgozni a szoftveren új funkciókat hozzáadva. Kiadták az APT 0.6-os verzióját olyan újításokkal, mint a Secure APT, ami erős kriptografikus aláírással hitelesíti csomagtárakat.[24]
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ 2.9.7 · Tags · APT Developers / apt · GitLab (angol nyelven), 2024. július 30. (Hozzáférés: 2024. augusztus 4.)
- ↑ a b apt-get(8) - Linux man page. linux.die.net. [2008. május 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 12.)
- ↑ APT-RPM. apt-rpm.org. [2008. április 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 12.)
- ↑ Fink - About. www.finkproject.org. [2008. május 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 12.)
- ↑ Byfield, Bruce: An apt-get primer, 2004. december 9. [2010. április 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. április 19.)
- ↑ From the archives: the best distros of 2000. Tux Radar. [2013. április 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. január 17.)
- ↑ Dorgan, David: Migrating to Debian. linux.ie, 2004. január 19. [2010. április 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 10.)
- ↑ Mobile Linux development with Familiar and a minimal Debian. Mobile Tux
- ↑ Why Debian
- ↑ Debian policy manual
- ↑ die.net Linux Man pages
- ↑ Apt-Config
- ↑ Query APT Configuration Using apt-config - Debian Admin
- ↑ apt-cdrom
- ↑ 'i.e. Deb file:/mnt/install stable main contrib. non-free'
- ↑ Apt Pinning. Debian Wiki. [2006. október 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. szeptember 19.)
- ↑ OzOS | apt:foo. [2008. február 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. január 17.)
- ↑ Jurick, David. iPhone Hacks: Pushing the iPhone and iPod touch Beyond Their Limits. O'Reilly Media, Inc., 20. o. (2009). ISBN 9780596516642. Hozzáférés ideje: 2013. január 18.
- ↑ Adhikari, Richard: Android, Schmandroid: Linux on the iPhone. LinuxInsider, 2008. március 20. [2015. január 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. január 18.)
- ↑ Deity Mailing List, 1997-04
- ↑ Deity Mailing List, 1998-03
- ↑ Deity Mailing List, 1998-03
- ↑ A Brief History of Debian. Debian.org. [2014. augusztus 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. január 17.)
- ↑ Secure APT. Debian Wiki. [2006. szeptember 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. szeptember 5.)
Források
szerkesztésFordítás
szerkesztés- Ez a szócikk részben vagy egészben az Advanced_Packaging_Tool című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.