Gaigalavas pagastā tek astoņas upes[4] - Rēzekne, Iča, Aiviekste, Moziča, Krēsle, Sūļupe, Tarasīne un Vecā Iča.
Gaigalavas pagastā ir septiņi ezeri[5] - daļa Lubāna ezera, Lielais Kūriņš, Mazais Kūriņš, Lielais Svietiņu ezers, Mazais Svietiņu ezers, Guļbeits, Akleits. Pagastā atrodas bijušās Nagļu zivsaimniecības Kvāpānu dīķi.
1925. gadā Bikavas pagastu pārdēvēja par Gaigalavas pagastu. 1935. gadā Rēzeknes apriņķa Gaigalavas pagasta platība bija 126,35 km² un tajā dzīvoja 3683 iedzīvotāji.[6] 1945. gadā pagastā izveidoja Gaigalavas, Garanču, Nagļu un Stružānu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Gaigalavas ciems ietilpis Viļānu apriņķī (1947-1949) un Viļānu (1949-1962) un Rēzeknes (pēc 1962. gada) rajonos. Gaigalavas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Stružānu ciemu, 1962. gadā — Garanču ciema kolhoza «Gaigalava» teritoriju, 1973. gadā daļu teritorijas pievienoja Nagļu ciemam, 1981. gadā daļu teritorijas pievienoja Stružānu ciemam.[7] 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Gaigalavas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā
- Joņs Seiļs (1832. gada marts, Gaigalavas pagasta Dērvanienes-Seiļu sādža - 1928. gada 18. aprīlis, Gaigalavas pagasta Dērvanienes-Seiļu sādža, apbedīts Bikovas kapos), arī Dzīsmu Joņs latgaliešu dziesminieks, rokraksta literatūras pārstāvis[8];
- Eduards Krustāns (1871_1953), literāts, ērģelnieks, sabiedrisks darbinieks[9];
- Antons Juhņevičs (1905. gada 8. oktobris Gaigalavas pagasts - 1947. gada 14. februāris, Rīga, nošauts), katoļu priesteris, nacionālo partizānu vadītājs, PSRS okupācijas represiju upuris;
- Vladislavs Litaunieks (1909. gada 28. augusts - 1941. gada 24. jūnijs, Daugavpils, nošauts), katoļu priesteris, PSRS okupācijas represiju upuris;
- Jānis Pujāts (1925_1988), mākslas zinātnieks[10];
- Eva Mārtuža (dzimusi Eva Juhņeviča, 1954. gada 15. decembrī Gaigalavas pagastā) ir latviešu rakstniece, 13. Saeimas deputāte no Jaunās konservatīvās partijas.[11]
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.[12]
Iedzīvotāju skaita izmaiņasGads | Iedz. | ±% g.p. |
---|
1897 | 2 650 | — |
---|
1935 | 5 294 | +1.84% |
---|
1959 | 1 925 | −4.13% |
---|
| Gads | Iedz. | ±% g.p. |
---|
1967 | 1 927 | +0.01% |
---|
1979 | 1 523 | −1.94% |
---|
1989 | 1 244 | −2.00% |
---|
| Gads | Iedz. | ±% g.p. |
---|
2000 | 1 194 | −0.37% |
---|
2011 | 929 | −2.26% |
---|
2021 | 782 | −1.71% |
---|
|
|
Gaigalavas pagasta centrs atrodas Gaigalavā. Gaigalavas pagastā atrodas 41 ciems, no tiem 2 vidējciemi, 7 mazciemi un 32 skrajciemi. Lielākie no tiem ir Gaigalava - 210 iedzīvotāji, Strūžāni - 86, Bikava - 77, Dziļāri - 55, Kraukļi - 33, Strūžānu Jaunsaimnieki -31.
- ↑ 1,0 1,1 «Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 31 jūlijs 2024.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 «Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā)». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 19 jūnijs 2024.
- ↑ «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 4. jūnijā. Skatīts: 2020. gada 29. novembrī.
- ↑ «Upju saraksts». LĢIA Vietvārdu datubāze. Skatīts: 2020. gada 29. novembrī.[novecojusi saite]
- ↑ «Ezeru saraksts». LĢIA Vietvārdu darubāze. Skatīts: 2020. gada 29. novembrī.[novecojusi saite]
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
- ↑ Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ «Jōņs Seiļs». literatura.lv. Skatīts: 2021. gada 29. janvārī.
- ↑ «Eduards Krustāns». literatura.lv. Skatīts: 2021. gada 7. aprīlī.
- ↑ «Jānis Pujats». latgalesdati.du.lv. Skatīts: 2021. gada 29. janvārī.
- ↑ «Eva Mārtuža». literatura.lv. Skatīts: 2021. gada 29. janvārī.
- ↑ OSP