Ludzas novads
- Šis raksts ir par administratīvo vienību Latvijā no 2021. gada. Par iepriekšējo administratīvo vienību ar tādu pašu nosaukumu skatīt rakstu Ludzas novads (2009—2021).
Ludzas novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Ludzas novads, Ciblas novads, Kārsavas novads un Zilupes novads. Robežojas ziemeļos ar Balvu novadu, rietumos ar Rēzeknes novadu, dienvidos ar Krāslavas novadu un austrumos ar Krievijas Pleskavas apgabalu. Novada centrs atrodas Ludzas pilsētā.
Ludzas novads | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||
![]() | ||||||
|
||||||
Centrs: | Ludza | |||||
Kopējā platība:[1] | 2 411,4 km2 | |||||
• Sauszeme: | 2 310,2 km2 | |||||
• Ūdens: | 101,1 km2 | |||||
Iedzīvotāji (2024):[2] | 20 745 | |||||
Blīvums (2024): | 9,0 iedz./km2 | |||||
Izveidots: | 2021. gadā | |||||
Domes priekšsēdētājs (2021-pašlaik): | Edgars Mekšs (ZZS) | |||||
Mājaslapa: | ludzasnovads | |||||
![]() |
Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Ludzas rajona teritoriju, izņemot Rēzeknes novadam nodoto Nautrēnu pagastu .
Teritoriālais iedalījums
labot šo sadaļuLudzas novadā ietilpst 22 pagasti un 3 pilsētas: Blontu pagasts, Briģu pagasts, Ciblas pagasts, Cirmas pagasts, Goliševas pagasts, Isnaudas pagasts, Istras pagasts, Kārsavas pilsēta, Lauderu pagasts, Līdumnieku pagasts, Ludzas pilsēta, Malnavas pagasts, Mežvidu pagasts, Mērdzenes pagasts, Nirzas pagasts, Ņukšu pagasts, Pasienes pagasts, Pildas pagasts, Pureņu pagasts, Pušmucovas pagasts, Rundēnu pagasts, Salnavas pagasts, Zaļesjes pagasts, Zilupes pilsēta un Zvirgzdenes pagasts.
Daba
labot šo sadaļuNovada lielākā daļa atrodas Latgales augstienes ziemeļu daļā, ar tajā ietilpstošajām daļām — dienvidos Rāznavas pauguraine (Rudavas kalns 244 m, Pentjušu pilskalns 226 m, Dangu kalns 221 m), dienvidaustrumos Dagdas pauguraine ar 5,5 km garu osu grēdu (Grebļa kalns 156 m), centrā ap Ludzu Rēzeknes pazeminājums, apmēram līdz Mērdzenei Burzavas pauguraine. Ziemeļrietumi ap Salnavu ietilpst Austrumlatvijas zemienes Adzeles pacēlumā ar Numernes valni (līdz 163 m). Gar austrumu robežu Mudavas zemiene, dienviddaļā tās Zilupes līdzenums, ziemeļos Abrenes nolaidenums.[3] Pamatiežus veido augšdevona dolomīts un dolomītmerģelis. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Malnava, Mediševa), māls (Kārsava), grants (Vecslabada), saldūdens kaļķieži, kūdra (Peikstuļnīcas-Salas, Kreiču, Salinieku-Brieževkas u.c. purvos). Augsnes — velēnu podzolētās, velēnu gleja un purvu, augstienēs augšņu erozija. Meži aizņem ap trešdaļu no novada platības, purvi ap 7%.[4][5]
Vidējā temperatūra: -7,5 ° C janvārī, +17,5 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums ap 650 mm gadā, nedaudz lielāks dienviddaļā.[3]
Upes
labot šo sadaļuŪdenstilpes
labot šo sadaļu144 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Cirms (12,6 km²), Lielais Ludzas ezers (8,5 km²), Nirzas ezers (5,6 km²).[4]
Dabas aizsardzība
labot šo sadaļuTeritoriāli lielākās aizsargājamās dabas teritorijas: Numernes vaļņa dabas parks, Istras pauguraines dabas parks, Kurjanovas ezera dabas parks, dienvidrietumos daļa no Rāznas nacionālā parka. Lielākie dabas liegumi — Krievijas pierobežas purvi Kreiču purvs, Klešniku purvs, Gulbju un Platpirovas purvs, kā arī Grebļukalns, Pildas ezers, Gulbinkas purvs, Istras ezers.
Vēsture
labot šo sadaļuNovada teritorija apdzīvota kopš mezolīta, 7. gadu tūkstoša p.m.ē. Neolīta beigās (2. gadu tūkstotī p.m.ē.) teritorijā dzīvojušas pirmbaltu ciltis. Uzskata, ka 12.-13. gadsimtā novada teritorija bija iekļauta Jersikas pārvaldītajā Lotigolas zemē, 13. gadsimtā tās lielāko daļu iekļāva Livonijas Ordeņa Rēzeknes fogtejas sastāvā. Pēc Livonijas kara beigām 1582. gadā nonāca Pārdaugavas Livonijas hercogistē, vēlāk pēc 1629. gada Polijas Inflantijā. Pēc Polijas dalīšanas 1772. gadā novada teritoriju anektēja Krievijas Impērija, un to iekļāva vispirms Pleskavas guberņā, tad 1778. gadā Polockas vietniecībā, no 1796. gada Baltkrievijas guberņā un no 1802. gada Vitebskas guberņā. No 1917. gada decembra līdz 1918. gada februārim Iskolata Latvijas sastāvā, no 1918. gada decembra līdz 1920. gada janvārim Latvijas SPR,[4] no 1920. gada Latvijas Republikā.
Šī sadaļa jāpapildina. |
Iedzīvotāji
labot šo sadaļuIedzīvotāju skaita izmaiņas
labot šo sadaļuEsošajās robežās
|
|
| |||||||||||||||||||||||||||||||||
Lielākās apdzīvotās vietas
labot šo sadaļuN# | Nosaukums | Statuss | Pagasts | Iedzīvotāji (2021)[6][7] |
---|---|---|---|---|
1. | Ludza | Pilsēta | — | 7936 |
2. | Kārsava | Pilsēta | — | 2016 |
3. | Zilupe | Pilsēta | — | 1381 |
4. | Malnava | Ciems | Malnavas | 323 |
5. | Martiši | Ciems | Isnaudas | 322 |
6. | Pasiene | Ciems | Pasienes | 286 |
7. | Tutāni | Ciems | Cirmas | 282 |
8. | Mērdzene | Ciems | Mērdzenes | 281 |
9. | Pilda | Ciems | Pildas | 280 |
10. | Vecslabada | Ciems | Istras | 279 |
Nacionālais sastāvs
labot šo sadaļuPašvaldība
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Tautsaimniecība
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Izglītība
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Sports
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Kultūra
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Reliģija
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Ievērojami novadnieki
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
- Jakovs Kuļņevs (krievu: Яков Петрович Кульнев; 1763—1812), pulkvedis, Napoleona karu dalībnieks
- Aņisims Rekaševs (1859—1955), apriņķa ārsts
- Kārlis Bagdanovičs (baltkrievu: Карл Іванавіч Багдановіч, poļu: Karol Bohdanowicz; 1864—1947), ģeologs un ģeogrāfs
- Aleksandrs Žirkevičs (1875—1927), dzejnieks
- Ferdinands Antonijs Osendovskis (1878—1945), ceļotājs, rakstnieks, žurnālists un sabiedrisks darbinieks
- Vladislavs Kaupužs (1879��1951), izgudrotājs
- Vanda Dinovska (poļu: Wanda Dynowska Umadevi; 1888—1971), poļu indoloģe[9]
- Jezups Soikans (1889—1930), pašvaldību darbinieks, publicists, novadpētnieks
- Ivans Strods (1894—1938), virsnieks
- Leonīds Dobičins (krievu: Леонид Иванович Добы́чин; 1894—1936?), krievu rakstnieks
- Iļja Čašņiks (1902—1924), mākslinieks
- Leons Tomašickis (1904—1996), tēlnieks, pedagogs
- Hercs Hercels Franks (1926—2013), kinorežisors
- Viktors Trojanovskis (1940—2006), novadpētnieks, literāts
- Anatolijs Gorbunovs (1942), politiķis
- Anta Rugāte (1949), žurnāliste, politiķe
- Jānis Bulis (1950), katoļu bīskaps
- Sergejs Lazovskis (1976), svarcēlājs, Latvijas čempions (13 reizes)
- Jesenija Volžankina (1983), vieglatlēte
- Staņislavs Ladusāns (1912—1993), filozofs
- Anatolijs Danilāns (1943), ārsts gastroenterologs
- Vilhelms Ņukšs (1938—1993), katoļu bīskaps
- Gurijs Antipovs (1935—1999), operdziedonis
- Vladimirs Antipovs (priesteris) (1910—1986), pareizticīgo priesteris
- Jānis Kupčs (1938—2020), katoļu priesteris
Ievērojamas vietas
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Attēlu galerija
labot šo sadaļu-
Zilupes dzelzceļa stacija
-
Pasienes baznīcas altāris
-
Pasienes muižas kungu māja
-
Malnavas koledža
-
Pudinavas dambis
-
Numernes valnis
-
Felicianovas HES
-
Ludza
-
Mazais Ludzas ezers
-
Ludzas pilsdrupas
Atsauces
labot šo sadaļu- ↑ 1,0 1,1 «Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 31 jūlijs 2024.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 «Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā)». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 19 jūnijs 2024.
- ↑ 3,0 3,1 Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020
- ↑ 4,0 4,1 4,2 Latvijas padomju enciklopēdija. 6. sējums. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 184. lpp.
- ↑ Latvijas PSR mazā enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : Izdevniecība "Zinātne". 383. lpp.
- ↑ PMLP.gov.lv Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās
- ↑ LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 29.01.2021
- ↑ «IRE031. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības reģionos, valstspilsētās un novados gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2023». Skatīts: 23.11.2023.
- ↑ logonia.org Arhivēts 2016. gada 31. martā, Wayback Machine vietnē. (poliski)
Ārējās saites
labot šo sadaļuŠis ar Latvijas novadiem saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |