Matīšu pagasts
Matīšu pagasts ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām, Burtnieka ezera krastā. Robežojas ar sava novada Vecates, Bērzaines, Dikļu un Burtnieku pagastiem, kā arī Limbažu novada Braslavas un Brīvzemnieku pagastiem.
Matīšu pagasts | |
---|---|
![]() | |
Novads: | Valmieras novads |
Centrs: | Matīši |
Kopējā platība:[1] | 80,4 km2 |
• Sauszeme: | 71,2 km2 |
• Ūdens: | 9,2 km2 |
Iedzīvotāji (2024):[2] | 753 |
Blīvums (2024): | 10,6 iedz./km2 |
![]() |
Daba
labot šo sadaļuAtrodas Tālavas zemienes Burtnieku līdzenumā. Augstākā vieta pagastā — 75,6 m vjl. — pie pagasta rietumu robežas.
Latvijā lielākā un Eiropā vistālāk uz ziemeļiem esošā balto stārķu kolonija atrodas Matīšu pagastā, lapegļu alejā Valmieras — Mazsalacas šosejas malā. Tajā ir apmēram 30 stārķu ligzdas.[4]
Hidrogrāfija
labot šo sadaļuUpes
labot šo sadaļuBauņupīte, Budze, Drona, Ozoliņupīte un Santupīte
Ezeri
labot šo sadaļuPagasts robežojas ar ceturto lielāko Latvijas ezeru Burtnieku, kura piekrastē Matīšu pagastā atrodas Ķīkurleja — plaša, mitra, zāļaina josla.
Purvi
labot šo sadaļuBiedrus purvs (89 ha), Baidiņu purvs (75 ha), Zīles - Dreimaņu purvs (38 ha), Maigas purvs (30 ha) un Ķēkuru purvs (11 ha)
Vēsture
labot šo sadaļuMatīšu nosaukums, domājams, cēlies no Svētā Mateja, kura vārdā bija nosaukta koka baznīca. Matīši pirmo reizi minēti 1678. gadā pēc Matīšu draudzes novada nodibināšanas. 20. gadsimta sākumā vienā Bauņu pagastā tika apvienoti Bauņu, Mīlītes un Pučurgas muižu pagasti. 1935. gadā Bauņu pagasta platība bija 93,8 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Bauņu un Matīšu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Matīšu ciemam pievienoja Bauņu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu.[5] 2006. gadā Matīšu pagasts apvienojās ar Vecates pagastu, izveidojot Burtnieku novadu ar centru Matīšos. 2009. gadā novads tika reorganizēts, tam pievienojot vēl trīs Valmieras rajona un vienu Valkas rajona pagastus un novada domi pārceļot uz Burtniekiem. 2021. gadā Burtnieku novadu iekļāva Valmieras novadā.
Pieminekļi
labot šo sadaļuIedzīvotāji
labot šo sadaļuIedzīvotāju skaita izmaiņas
labot šo sadaļuEsošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.[7]
|
|
| |||||||||||||||||||||||||||||||||
Apdzīvotās vietas
labot šo sadaļuLielākās apdzīvotās vietas ir Matīši (pagasta centrs), Pučurga, Bauņi, Mīlītes.
Ievērojamas personības
labot šo sadaļu- Pēteris Oliņš (1890—1962) — diplomāts
- Ernests Brože (1898–1994), latviešu inženieris un uzņēmējs. Studentu korporācijas Patria loceklis.
Saimniecība
labot šo sadaļuTransports
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Izglītība un kultūra
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Atsauces
labot šo sadaļu- ↑ 1,0 1,1 «Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 31 jūlijs 2024.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 «Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā)». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 19 jūnijs 2024.
- ↑ Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.07.2010.
- ↑ Valmieras tūrisma mājaslapa[novecojusi saite]
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
- ↑ Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[novecojusi saite]
- ↑ OSP
Ārējās saites
labot šo sadaļu- Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Matīšu pagasts.
Šis ar Latvijas pagastiem saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |