Piedņestra
Piedņestras Moldāvu Republika (moldāvu: Република Молдовеняскэ Нистрянэ, krievu: Приднестровская Молдавская Республика, ukraiņu: Придністровська Молдавська Республіка), saīsinājumā PMR, ir starptautiski neatzīta valsts Austrumeiropā, kas atrodas pārsvarā Dņestras kreisajā krastā. Neatzīto Valstu Sadraudzības locekle. ANO atzīst Moldovas suverenitāti pār Piedņestras teritoriju.
Piedņestras Moldāvu Republika Република Молдовеняскэ Нистрянэ Приднестровская Молдавская Республика Придністровська Молдавська Республіка |
|||
— daļēji atzīta valsts — | |||
|
|||
![]() |
|||
![]() |
|||
Pārvaldes centrs | Tiraspole | ||
---|---|---|---|
Oficiālā valoda | krievu, moldāvu (rumānu), ukraiņu | ||
Valsts | ![]() | ||
Pasludināta | 1990. gada 2. septembrī | ||
Administrācija | |||
- Prezidents | Vadims Krasnoseļskis | ||
Platība | |||
- Kopējā | 4 163 km² | ||
Iedzīvotāji (2018. gadā) | |||
- Kopā | 469 000 | ||
- Blīvums | 112,7/km² | ||
Laika josla | EET (UTC+2) | ||
Valūta | Piedņestras rublis (PRB) | ||
Starptautiskais tālsarunu kods | 373 5xx | ||
![]() |
Vēsture
labot šo sadaļu1990. gada 2. septembrī 2. Piedņestras visu līmeņu deputātu ārkārtas kongresā tika deklarēta Piedņestras Moldāvu PSR. 1992. gadā notika Piedņestras karš ar Moldovas Republiku. Kopš tā laika Piedņestras teritorijā izvietota Krievijas Federācijas armija.
Republikas Augstākās Padomes priekšsēdētājs, vēlāk prezidents bija Igors Smirnovs (1991–2011), pēc viņa Jevgēņijs Ševčuks (2011–2016). Kopš 2016. gada republikas prezidents ir Vadims Krasnoseļskis.
Referendums par valstisko statusu
labot šo sadaļu2006. gadā tika organizēts referendums par Piedņestras Moldāvu Republikas valstisko statusu. 262 vēlēšanu iecirkņos balsstiesīgajiem iedzīvotājiem bija iespēja izvēlēties starp diviem variantiem:
- Vai jūs atbalstāt Piedņestras Moldāvu Republikas kursu uz neatkarību ar sekojošu brīvprātīgu Piedņestras pievienošanos Krievijas Federācijai?
- Vai jūs uzskatāt par iespējamu Piedņestras Moldāvu Republikas atteikšanos no neatkarības ar sekojošu pievienošanos Moldovas Republikai?
2006. gada 20. jūlijā EDSO nolēma neatzīt referendumu par likumīgu un nesūtīt novērotājus, vienlaicīgi paziņojot, ka referenduma jautājumi ir "ietekmējoši" formulēti, kam gan nepiekrita Krievijas Federācijas pārstāvis. Pēc oficiāli paziņotajiem rezultātiem 17. septembrī notikušajā referendumā piedalījās 79% balsstiesīgo. 97,1% no dalībniekiem atbalstīja kursu uz neatkarību ar sekojošu brīvprātīgu Piedņestras pievienošanos Krievijas Federācijai, bet otro variantu atbalstīja tikai 2,3%.
Etniskais sastāvs un pilsonība
labot šo sadaļuPēc 2004. gada tautskaites datiem Piedņestras Moldāvu Republikā dzīvoja 31,9% moldāvu, 30,3% krievu un 28,8% ukraiņu.
PMR etniskais sastāvs un pilsonība:[1]
gads | kopā | moldāvi | % | krievi | % | ukraiņi | % | citi | % |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1993 | 712 500 | 243 000 | 34,1% | 214 000 | 30,1% | 199 300 | 28,0% | 56 200 | 7,9% |
1996 | 696 100 | 233 500 | 33,5% | 200 800 | 28,8% | ... | ... | ... | ... |
2004 | 555 500 | 177 000 | 31,9% | 168 000 | 30,3% | 160 000 | 28,8% | 39 400 | 7,1% |
Vairāk nekā trešdaļai iedzīvotāju ir arī citas valsts pilsonība. 107 600 iedzīvotāju (19,4%) ir Moldovas pilsonība, 56 000 (10,1%) — Krievijas Federācijas pilsonība, 44 400 (8%) — Ukrainas pilsonība.
Skatīt arī
labot šo sadaļuAtsauces
labot šo sadaļu- ↑ «Сокращение населения Приднестровья». languages-study.com. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012-05-27. Skatīts: 2012-03-20.
Ārējās saites
labot šo sadaļu- Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Piedņestra.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)
- Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
- PMR oficiālā ziņu aģentūra Olvia Press (krieviski)
- Piedņestra - OnLine PMR portāls (krieviski)
- transnistria.blogspot.com - The truth about Transnistria