Savanna
Savanna ir bioma (dabas zona), kas izplatīta subekvatoriālajā un tropu joslā. Savannām raksturīgi zālaini līdzenumi, kuros aug reti koki un krūmi. Tajās valda tropisks musonu klimats ar izteiktiem sausajiem un lietus periodiem.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Tarangire-Natpark800600.jpg/235px-Tarangire-Natpark800600.jpg)
Ģeogrāfiskais stāvoklis
labot šo sadaļuSavannas sastopamas Āzijas dienvidos subekvatoriālajā klimata joslā, Indostānas pussalā, atsevišķos Indoķīnas pussalas iekšējos rajonos, Āfrikā abpus ekvatoram, mitro tropisko mežu zonā Indijas un Atlantijas okeānu piekrastēs un arī Madagaskaras salā.
Klimatiskie apstākļi
labot šo sadaļuSavannās 5—7 mēnešus gadā ilgst sausuma periods. Tad dienas vidū gaisa temperatūra var pārsniegt pat +40 °C ēnā. Sākoties lietus sezonai, pakāpeniski paaugstinās gaisa mitrums.
Augsnes
labot šo sadaļuSavannās mēdz būt sarkanās un dzeltenās augsnes. Šīs augsnes satur daudz alumīnija un dzelzs, kā rezultātā tās iegūst savu krāsu. Sausajā periodā augsne ir dzeltena, bet mitrajā sarkana. Savannas augsnē trūdvielas uzkrājas vasarā.
Raksturīgākie augi
labot šo sadaļuSavannās sastopamas dažādas akācijas, tīkkoki, bambusi, baobabs, dažādas palmu sugas, kebračo, araukārijas, graudzāle un citi augi.
Raksturīgākie dzīvnieki
labot šo sadaļuSavannās mīt antilopes, zebras, lauvas, žirafes, dažādi grauzēji, sikspārņi, odi, kā arī ziloņi, pāvi, mangusti, čūskas un tīģeri.
Iedzīvotāju nodarbošanās
labot šo sadaļuSavannu iedzīvotāji pamatā nodarbojas ar zemkopību (audzē rīsus, tēju, pākšaugus u.c. pārtikas produktus) un lopkopību (audzē aitas, kazas).
Ārējās saites
labot šo sadaļu- Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Savanna.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
Šis ar ģeogrāfiju saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |