Bowlerhatt
En bowlerhatt, også kalt bowler og skalk, er en hard herrehatt av filt med rund topp og smal brem.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5e/Bowler.hats.portobello.london.arp.jpg/250px-Bowler.hats.portobello.london.arp.jpg)
Historie
redigerDen første kjente bowlerhatten ble tegnet for Thomas Coke, 1. jarl av Leicester i 1850 av hattemakerne James og George Lock i St. James's Street i London. Deres opprinnelige betegnelse var iron hat («jernhatt»). Lockbrødrene sendte designet til hattemakerne Thomas og William Bowler, som fremstilte en prototype til jarlen. Hatten har siden båret disse hattemakernes navn.
Grunnen til at hatten ble konstruert så hard var at den skulle gi en viss beskyttelse mot sammenstøt med grener mens man red gjennom skogområder.[trenger referanse]
Den ble enormt populær på slutten av 1800-tallet, som en mellomting mellom overklassens flosshatt og arbeiderklassens bløte filthatter.
I London ble bowlerhatten det typiske hodeplagget for gentlemen, og det ble et engelsk kulturelt ikon. I 1960-årene begynte hattebruk å gå av moten, og det er derfor sjelden man ser en bowlerhatt i bruk.
Bowlerhatten inngår i noen uniformer, spesielt Oransjeordenens formelle antrekk som brukes under parader i Nord-Irland. En del styrker i Storbritannias politi bruker en hatt av bowlertype.
I USA er bowlerhatten også kjent som derbyhatt, og i Sør-Amerika brukes den av en del kvinner, spesielt blant indianere. Både britisk trafikkpoliti og Frelsesarmeen har tradisjonelt hatt bowlerhatt som en del av sin kvinneuniform.
I media
redigerStan Laurel og Oliver Hardy gikk med bowlerhatter i sine filmer om Helan og Halvan (Laurel and Hardy). Den britiske skuespilleren Charlie Chaplin gjorde bowlerhatt, bart og stokk til sitt varemerke i rollen som landstryker i en rekke stumfilmfarser på 1920-tallet.
Galleri
rediger-
Charlie Chaplin som the tramp, landstrykeren.
Eksterne lenker
rediger- (en) Bowler hats – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Søk på «bowler» i DigitaltMuseum