Frosker
Frosker tilhører ordenen haleløse amfibier. På norsk er begrepet frosk ikke en systematisk enhet, men en fellesbetegnelse på haleløse padder som er relativt slanke og langlemmete og har fuktig hud, i motsetning til uttrykket padde, som brukes om mer tungbygde haleløse padder med tørrere hud som krabber mer enn de hopper.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/Frog_%C5%BE%C3%A1ba.gif/250px-Frog_%C5%BE%C3%A1ba.gif)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Tadpole_at_Capitol_Reef_Waterpocket.jpg/250px-Tadpole_at_Capitol_Reef_Waterpocket.jpg)
Frosker går gjennom fem stadier for å bli en voksen frosk. Det første stadiet er egget der den er et befruktet egg inni en geleklump. Andre stadie er rumpetroll som er små larver med haler på. Tredje stadie er at de får små ben og armer. Fjerde stadie er som en frosk, men med en hale og den er litt liten. På femte stadie er den en fullvoksen frosk som ikke har hale.
Frosker og padder er av de mest allsidige og artsrike gruppene av amfibiene. Det finnes cirka 3500 forskjellige arter som kan leve i mange forskjellige miljøer. Det finnes frosker i subtropiske og tropiske strøk. Det finnes frosker på absolutt alle kontinenter bortsett fra på Antarktis.
Rent zoologisk brukes frosker om familien Ranidae, de ekte froskene, og særlig medlemmer av slekten Rana. Inndelingen av haleløse padder i frosker og padder gir en viss mening i Europa, der det omtrent korresponderer med Ranidae og Bufonidae (Froske- og paddefamilien), men utenfor Europa finnes det en hel del familier som ikke naturlig faller inn i de to gruppene.
I Norge finnes det tre froskearter:
- Buttsnutefrosk Rana temporaria
- Spissnutefrosk, Rana arvalis
- Damfrosk, Rana lesseonae
I tillegg er latterfrosk, Rana ridibunda satt ut på Finnøy, hvor den har opprettet en liten populasjon.[1]
Noen frosker kvekker svært høyt. Under første verdenskrig ble fem britiske divisjoner trukket tilbake i mai 1917 for å hvile i et antatt fredfullt område ved elven Aisne. Bråket tysk artilleri laget da de kjørte i stilling 5 300 kanoner på andre siden av elven, hørte aldri britene, da det ble overdøvet av froskenes kvekking. Neste dag, 27. mai 1917, åpnet den tyske offensiven mot de uforberedte britene med å avfyre to millioner granater på fire timer, og ta seg over Aisne og helt til Marne.[2]
Se også
redigerReferanser
rediger- ^ Latterleg frosk på Finnøy Arkivert 4. mai 2010 hos Wayback Machine. – aftenbladet.no (besøkt 14.nov 2008)
- ^ Norman Stone: Første verdenskrig (s.168), forlaget Gyldendal, Oslo 2008, ISBN 978-82-05-37978-7
Eksterne lenker
rediger- Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata