Bremen (grad)
Bremen [ˈbreːmən] je grad u sjevernoj Njemačkoj (službeno ime: Freie Hansestadt Bremen (Slobodni hanzeatski grad Bremen), koji je nekada bio član Hanzeatske lige. To je lučki grad, smješten na rijeci Weser, oko 50 km južno od ušća u Sjeverno more. Bremen je jedan od dva grada koji pripada državi Bremen. Broj stanovnika: 545.983 (podaci od 1.6. 2005).
Bremen nem. Bremen | |
---|---|
![]() Grb | |
Osnovni podaci | |
Država | ![]() |
Gradonačelnik | Jens Bornsen (SPD) |
Savezna država | Slobodni grad Hanze Bremen |
Stanovništvo | |
Stanovništvo (1. novembra 2005) | 547.275[1] |
Gustina stanovništva | 1.679 st./km² |
Geografija | |
Koordinate | 53°04′37″N 8°48′32″E / 53.076944°N 8.808889°E |
Vremenska zona | UTC+1, leti UTC+2 |
Nadmorska visina | 11,5 m |
Površina | 325,42 km² |
Ostali podaci | |
Poštanski kod | 28001–28779 |
Pozivni broj | 0421 |
Registarska oznaka | HB |
Web-stranica | www.bremen.de |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Weser_Einzugsgebiet.png/220px-Weser_Einzugsgebiet.png)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Bremen_Domt%C3%BCrme_19h35_September.jpg/220px-Bremen_Domt%C3%BCrme_19h35_September.jpg)
Istorija
urediTokom 8−og veka, vojska Karla Velikog je osvojila predele oko reke Weser u nameri da prevede stanovništvo u hrišćanstvo. Bremen je postao sedište biskupije. U narednim vekovima biskupi Bremena su bili značajni u prevođenju Skandinavaca u hrišćanstvo.
U 12. veku moć Crkve je opala, a Bremen je postao grad trgovine sa jakim uticajem na Severnom moru. Ova dominacija je prestala kada je trgovački savez Hanze proširio svoje aktivnosti iz Baltika na Severno more. Tokom ranog 14. veka brodovi Bremena su gusarili brodove Hanze. Da bi se izbegao dalji sukob, predstavnici Bremena su otišli na sastanak sa vođama Hanzeatske lige u Libek i pristali su da se učlane u Ligu (1358)
Bremen nije bio suviše zainteresovan za poduhvate Hanzeatske Lige. Gradu je trebala pomoć u borbi sa plemenima Frizije, koja su vladala oblastima oko ušća reke Vezer, ali se nisu upuštali u ratove na Baltiku. Godine 1425. konflikt je eskalirao, kada su građani spalili spise ovog trgovačkog udruženja na gradskom trgu. Bremen je izbačen iz saveza 1427.
Godine 1620. prva nemačka veštačka luka (Vegesak) podignuta je u Bremenu.
Posle Drugog svetskog rata, Bremen je postao deo Američke okupacione zone jer su SAD želele da imaju bar neku luku svojoj zoni. Ovo je sprečilo da Bremen bude uključen u pokrajinu Donja Saksonija koja je stvorena u britanskoj zoni. Tako je Bremen postao samostalna zapadnonemačka pokrajina.
Industrija
uredi- Airbus Nemačka (avioni)
- Beck & Co. (pivara, deo belgijskog InBev−a)
- DaimlerChrysler
- Feodora (čokolade)
- Kellogg's za Nemčku (hrana)
- Kraft Foods za Nemčku (hrana)
- Tchibo i Eduscho (kafa)
Skupština grada
urediGalerija
uredi-
Reka Vezer u Bremenu
-
Četiri Bremenska muzikanta
-
Statua Rolanda
-
Pivara Bek
Gradovi prijatelji
urediReference
uredi- ↑ Број становника по њем. Савезном заводу за статистику. Стање 30. 6. 2010.
Literatura
uredi- Berger, Dieter (1999). Geographische Namen in Deutschland. Bibliographisches Institut. ISBN 3411062525.
- Fulbrook, Mary (1991). A Concise History of Germany. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36836-0.
- Gareth, Shaw (2011). Urban Historical Geography: Recent Progress in Britain and Germany (Cambridge Studies in Historical Geography) (Reprint edition izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521189748.
- Home, William R.; Pavlovic, Zoran (2007). Germany (Modern World Nations) (2 ed. izd.). Chelsea House Pub. ISBN 0791095126.
- Hamm, Ingrid; Werding, Martin; Seitz, Helmut (3540681353). Demographic Change in Germany (8. izd.). New York: Springer-Verlag. ISBN 2007.
- Berghahn, V. R. (2004). Modern Germany: Society, Economy and Politics in the Twentieth Century (2. izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521347483.
- Jähnig, Bernhart; Biewer, Ludwig (1991). Kleiner Atlas zur deutschen Territorialgeschichte (2. izd.). Bonn: Kulturstiftung der Deutschen Vertriebenen. ISBN 3885570963.
- Dornbusch, Joachim; Aner, Ekkehard (1997). Grosser Atlas zur Weltgeschichte. Braunschweig: Westermann. ISBN 3075095206.