Puls
Predloženo je da se ovaj članak spoji s člankom Arterijski puls. Molimo vas da svoje mišljenje o ovom prijedlogu iznesete na stranici za razgovor. |
Puls predstavlja odraz srčanog rada na perifernim arterijskim krvnim sudovima. Može da se palpira na osam arterija:
- a. temporalis (slepočna arterija)
- a. carotis communis (arterija na vratu)
- a. axillaris (lakatna arterija)
- a. brachialis (lakatna arterija)
- a. radialis (radijalna arterija)
- a. femoralis (preponska arterija)
- a. poplitea (arterija ispod kolena)
- a. tibialis posterior (zadnja goljenicna arterija)
- a. dorsalis pedis (dorzalna arterija)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Pulse_sites-en.svg/220px-Pulse_sites-en.svg.png)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b6/Carotidian_pulse_%28clear%29.jpg/200px-Carotidian_pulse_%28clear%29.jpg)
Kada srce potisne krv kroz aortu i manje arterije, dolazi do širenja elastičnih zidova krvnih sudova (što se oseća kao puls), nakon čega sledi njihovo skupljanje i novo potiskivanje krvi u periodu između dve srčane kontrakcije. Na ovaj način se postiže kontinuirani priliv krvi u tkiva i organe.
Kod većine zdravih odraslih osoba broj otkucaja srca se kreće između 60 i 80 u toku jednog minuta za vreme mirovanja. Tokom spavanja on može da padne na 40 otkucaja, dok se za vreme aktivnosti povećava. Kod novorođenčadi i dece je broj otkucaja viši.
Broj srčanih otkucaja i kvalitet pulsa se često koristi kao jedan od pokazatelja stanja bolesnika, posebno u onim stanjima i oboljenjima koja su vezana za kardiovaskularni sistem. Na puls utiču i razni lekovi, stres itd.