Пловуше
Пловуше или гушчарице[1] (лат. Anseriformes) су ред птица средње величине, са неколико крупнијих врста. Ред обухвата око 150 врста, које су у свом животу везане за воду. Група садржи, између осталих, птице које у свакодневном језику називамо гуске, патке и лабудови.
Пловуше | |
---|---|
гуске | |
Научна класификација ![]() | |
Домен: | Eukaryota |
Царство: | Animalia |
Тип: | Chordata |
Класа: | Aves |
Надред: | Galloanserae |
Ред: | Anseriformes Wagler, 1831 |
Породице | |
|
Опис
уредиТело је обрасло густим непромочивим перјем које стално премазују масним секретом добро развијене тртичне жлезде, перје је водоотпорно и код већине птица, а посебно мужјака, шарено (види: полни диморфизам). Пловуше уопштено имају збијено, чврсто тело с релативно малом главом, која је често смештена на дугачком врату. Осим код Anhimidae, кљун пловуша је више или мање широк и пљоснат, покривен меком рожном превлаком са чврстим задебљањем на крају кљуна. Код неких је прилагођен цеђењу воде. Врх има често заоштрен и врло чврст како би птици олакшао откидање биљног материјала. Мужјаци имају спољашњи копулациони орган. Ноге ових птица су пропорционално врло кратке, са по 4 прста, од којих су 3 напред управљена и спојена пловном опном, служе за брзо кретање у води. У време митарења већина врста губи све перје истовремено. У том су раздобљу птице врло неупадљиво обојене што им служи као заштита у том времену кад не могу да лете. Улогу топлотног изолатора тада има паперје и слој масноће, који имају испод коже. Носе јаја уједначених боја из којих се легу младунци способни да одмах живе изван гнезда (нидифугни младунци).
Станиште и исхрана
уредиПловуше углавном живе близу воде, у мочварама, уз ушћа и на обалама река или мора. Неке врсте проводе већи део живота на отвореном мору, а на копно долазе само у време парења и подизања младих. Већина се храни на или у близини површине воде, неке роне и хране се воденим биљем, док се нарочито гуске, лабудови и Anhimidae хране и на копну, пасући траву и друго биље. Паткарице редовно гутају каменчиће који им у мишићавом желуцу служе као гастролит за уситњавање хране.
Лет
уредиВећина пловуша су изврсни летачи; Anser indicus је чак птица која лети више од било које друге врсте. Многе врсте као селице прелећу велике раздаљине између подручја где се гнезде и подручја где презимљују. Те удаљености могу бити и више хиљада километара.
Класификација
уредиСистематика реда пловуша није усаглашена и постоје различити приступи код различитих аутора. Важан проблем представља међусобан однос група гусака, патака, лабудова, њорки и ронаца, које се третирају или као засебне породице, или као потпородице једне породице (у том случају породице патака, Anatidae).
Вероватне родбинске везе између породица, које се најчешће издвајају у оквиру реда пловуша су представљене на следећем дијаграму:
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Врсте
уредиНа списку су наведене неке најпознатије врсте из породице Пловки (Anatidae):
Врста, стручни назив | Врста, српски назив |
---|---|
Anas acuta | Шиљкан |
Anas clypeata | Пловка кашикара |
Anas crecca | Крџа, Кржљура |
Anas penelope | Звиждара |
Anas platyrhynchos | Глувара |
Anas querquedula | Гроготовац, Пупчаница |
Anas strepera | Чегртуша |
Anser albifrons | Лисаста гуска |
Anser anser | Дивља гуска |
Anser brachyrhynchus | Краткокљуна гуска |
Anser caerulescens | Снежна гуска |
Anser erythropus | Мала лисаста гуска |
Anser fabalis | Гуска глоговњача |
Aythya ferina | Риђоглава патка |
Aythya fuligula | Ћубаста патка |
Aythya marila | Морска црнка |
Aythya nyroca | Патка њорка, Патка црнка |
Branta bernicla | Гриваста гуска |
Branta canadensis | Канадска гуска |
Branta leucopsis | Белолика гуска |
Branta ruficollis | Гуска црвеновољка |
Bucephala clangula | Патка дупљашица |
Bucephala islandica | Исландска патка дупљашица |
Chen caerulescens | Снежна гуска |
Clangula hyemalis | Ледењарка |
Cygnus atratus | Црни лабуд |
Cygnus columbianus | Мали лабуд, Жутокљуни лабуд |
Cygnus cygnus | Велики лабуд, Жутокљуни лабуд |
Cygnus olor | Црвенокљуни лабуд, Лабуд грбац |
Histrionicus histrionicus | Арлекинка |
Marmaronetta angustirostris | Мраморка |
Melanitta fusca | Баршунасти турпан |
Melanitta nigra | Црни турпан |
Mergus albellus | Мали ронац |
Mergus merganser | Велики ронац |
Mergus serrator | Средњи ронац |
Netta rufina | Превез |
Oxyura leucocephala | Белоглава патка, Бјелоглава пловка |
Polysticta stelleri | Штелерова гавка |
Somateria mollissima | Пловка ледењарка, Гавка |
Somateria spectabilis | Краљевска гавка |
Tadorna ferruginea | Златокрила утва, Пловка превез |
Tadorna tadorna | Шарена утва |
Галерија
уредиИзвори
уредиЛитература
уреди- Шорић В. 1997. Морфологија и систематика хордата. Природно-математички факултет: Крагујевац.