Карел Ауер
Ка́рел А́уер (чеськ. Karel Auer, нім. Karl Auer, пол. Karol Auer; 1818 — 1859) — літограф і графік чеського походження. Понад 20 років працював у Львові і Галичині.
Карел Ауер | |
---|---|
чеськ. Karel Auer | |
Народився | 1818[1] |
Помер | 1859 |
Діяльність | художник |
Alma mater | Віденська академія мистецтв |
Жанр | пейзаж і портрет |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/%D0%92%D0%B8%D0%B4_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0_%D0%B8_%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%BA%D0%B0_%D0%B2_%D0%97%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%87%D1%91%D0%B2%D0%B5.jpg/220px-%D0%92%D0%B8%D0%B4_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0_%D0%B8_%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%BA%D0%B0_%D0%B2_%D0%97%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%87%D1%91%D0%B2%D0%B5.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/%D0%90%D1%83%D1%8D%D1%80_%D0%97%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%BA_%D0%B2_%D0%9F%D0%BE%D0%B4%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%86%D0%B0%D1%85.jpg/220px-%D0%90%D1%83%D1%8D%D1%80_%D0%97%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%BA_%D0%B2_%D0%9F%D0%BE%D0%B4%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%86%D0%B0%D1%85.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/%D0%90%D1%83%D1%8D%D1%80_%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%AE%D1%80%D0%B0.jpeg/220px-%D0%90%D1%83%D1%8D%D1%80_%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%AE%D1%80%D0%B0.jpeg)
Біографія
ред.Народився у 1818 році. За походженням чех. Закінчив Віденський університет. У 1830-х роках приїхав працювати до Львова на запрошення власника друкарні Пілера. Працював у літографічному закладі при друкарні відомих львівських видавців Йозефа і Петра Пілерів. Співробітничав у львівському журналі «Вісник мод паризьких», який виходив у 1840–1848 роках. Помер у 1859 році.
Творчість
ред.Перші відомі літографічні роботи художника у Львові датовані 1837 роком. Виконав літографії для альбому 1837–1838 років «Галичина на о́бразах, або галерея літографічних краєвидів, околиць та найкращих пам'ятників у Галичині, з описами картин польською та німецькою мовами» (Galicja w obrazach, czyli galerja lit. widoków, okolic i najznakomitszych zabytków w Galicji, z opisaniem obrazów w jezyku polskim i niemieckim) (48 гравюр)[2].
Від початку 1840-х років сторінки «Львів'янина» прикрасили виконані художником літографічні портрети Болеслава Хороброго та Адама Чайковського, а в друкарні Петра Пілера вийшли портрети Казимира Ягеллончика, графа Олександра Фредра, митрополита Атанасія Шептицького, генерала Дверницького та інших достойних громадян Австро-Угорської імперії (Теофіла Ленартовича, Вацлава Залеського, Мелетія Гриневецького, Михайла Куземського).
Там же, у Пілера, побачили світ і Ауерові види львівської Ратуші, монастиря і костела бенедиктинок, львівської стрільниці — садиби львівського Стрілецького братства, ярмарку під Собором Святого Юра, Піскової гори з рештками Високого Замку, змальовані автором з вежі ратуші, та інших високих споруд міста.
Наприкінці першої половини XIX століття зробив добірку літографій із виглядами галицьких сіл і містечок для альбому «Збірка найпрекрасніших околиць в Галичині». Оформив грамоту Старопігійського інституту.
Автор низки літографій. Серед них:
- «Вид Бережан»;
- «Вид Риманова»;
- «Вид ринку у Жовкві»;
- «Новий ринок у Бродах»;
- «Вид міста Львова з півночі».
Серед львівських літографій:
- датовані 1837 роком — «Артилерійські казарми у Львові», «Львівська ратуша», «Стара ратуша», «Шведи у Львівській ратуші»;
- датовані 1839 роком — «Каплиця боїмів» і «Катедральний собор»;
- датовані 1840 роком — «Готель „Англійський“ у Львові», «Погулянка», «Стрільбище»,
- датовані 1846—1847 роками — «Бібліотека Оссолінських», «Площа Фердинанда», «Ярмарок біля собору Юра», «Театральний будинок у Львові».
-
«Жовква. Ринкова площа»
-
«Палац Страхоцького. Мостиська»
-
«Сторонибаби», 1837
-
«Комплекс монастиря та костелу Бернардинів»
-
«Ярмарок біля Собору Юра у Львові»
-
«Львівська ратуша», 1836
Виноски
ред.- ↑ NUKAT — 2002.
- ↑ Мар'яна Левицька. Австрійський «мистецький десант»: іноземні художники у Львові на зламі XVIII—XIX століть. Архів оригіналу за 22 жовтня 2014. Процитовано 12 жовтня 2010.
Література
ред.- Ауер Кароль // Словник художників України / відпов. ред. М. П. Бажан. — Київ : Головна редакція Української радянської енциклопедії, 1973. — 272 с.;
- Ауер Кароль // Митці України : Енциклопедичний довідник / упоряд. : М. Г. Лабінський, В. С. Мурза ; за ред. А. В. Кудрицького. — К. : «Українська енциклопедія» ім. М. П. Бажана, 1992. — С. 33. — ISBN 5-88500-042-5. [Архівовано з першоджерела 12 вересня 2022.];
- Ауер Карел // Мистецтво України: Енциклопедія в 5 томах. / А. В. Кудрицький, відповідальний редактор. — К.: «Українська енциклопедія» ім. М. П. Бажана, 1995. — Т. 1 : А — В. — С. 117. — ISBN 5-88500-27-1.;
- Ауер Кароль // Мистецтво України : Біографічний довідник / упоряд.: А. В. Кудрицький, М. Г. Лабінський ; за ред. А. В. Кудрицького. — К. : «Українська енциклопедія» ім. М. П. Бажана, 1997. — С. 29. — ISBN 5-88500-071-9.;
- Кріль М. Ауер (Auer) Карел // Чехи в Галичині: Біографічний довідник / Уклали А. Дрбал, М. Кріль, А. Моторний, В. Моторний, Є. Топінка. — Львів : Центр Європи, 1998. �� С. 8—9. — ISBN 966-7022-20X;
- Ars longa, vita brevis! // City Life. — 2005. — № 4(11). — Травень;
- Енциклопедія Львова, т. 1 (за редакцією А. Козицького та І. Підкови). — Львів : Літопис, 2007. — 656 с. — ISBN 966-7007-67-1, ISBN 966-7007-68-8 (Т. 1).
Посилання
ред.- Наталія Космолінська. Свідки [Архівовано 4 березня 2016 у Wayback Machine.]. Міжнародний туризм
- Павло Лопата. Твори мистецтва, присвячені Львову [Архівовано 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Lost Paradise in old lithographs [Архівовано 4 березня 2016 у Wayback Machine.]