Micròlit
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Tv%C3%A6rmose_arrow_%28Denmark%29.png/220px-Tv%C3%A6rmose_arrow_%28Denmark%29.png)
Un micròlit, del grec: micros i lithos, que significa 'petita pedra', és una eina petita de pedra tallada utilitzada en la prehistòria. Designa elements de les armadures, sovint de formes geomètriques, de llargada generalment inferior a 40 mm i de gruix inferior a 4 mm.[1] Aquestes petites eines es feien a partir de trossos de sílex (ascles) i caracteritza les eines dels darrers caçadors-recol·lectors (de l'epipaleolític i mesolític).
Història
[modifica]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Pointe_de_la_Gravette_MHNT_PRE.2009.0.231.2.fond_%282%29.jpg/220px-Pointe_de_la_Gravette_MHNT_PRE.2009.0.231.2.fond_%282%29.jpg)
La miniaturització de les armadures dels projectils és perceptible en el curs del paleolític superior: ja es percep en el gravettià en les microgravettes.[2] El procés de microlitització continua i s'amplifica en el curs del magdalenià. En l'epipaleolític i mesolític, es destinen aquests petits fragments de pedra especialment a les fletxes.
Característiques
[modifica]Els micròlits es fan a partir de laminetes (ascles) de sílex, fetes a partir de petits nuclis o de nuclis de mida gran.
La tècnica utilitzada per fer les ascles pot ser la percussió indirecta o la pressió.[3]
-
Microburí, per fabricar els micròlits -
Trapezi -
Triangle -
Segment de cercle
Referències
[modifica]- ↑ Orliac, M. (1988) - « Microlithe », in: Dictionnaire de la Préhistoire, Leroi-Gourhan, A., (Éd.), PUF, pp. 721.
- ↑ Piel-Desruisseaux, Jean-Luc (1986), Outils préhistoriques. Forme. Fabrication. Utilisation, Masson, Paris. ISBN 2-225-80847-3. (pp. 147-149)
- ↑ Pelegrin, Jacques (1988), « Débitage expérimental par pression. "Du plus petit au plus grand" », Technologie préhistorique. Journée d'études technologiques en Préhistoire, (Notes et monographies techniques, nº 25). ISBN 2-222-04235-6. pp. 37-53).