Beringův průliv
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Bering_Strait.jpeg/220px-Bering_Strait.jpeg)
Beringova úžina či Beringův průliv je přirozený průliv mezi asijským a americkým kontinentem, jeden z hlavních průlivů světa. Propojuje Tichý oceán se Severním ledovým oceánem, konkrétně Beringovo a Čukotské moře. Je široký 82 kilometrů, hloubka dosahuje maximálně 52 metrů (jde tedy o šelfovou oblast). Průměrná hloubka se pohybuje mezi 30 až 50 metry.
Průliv prochází mezi Děžněvovým mysem na Čukotském poloostrově – nejvýchodnějším výběžkem Asie – a mysem prince Waleského na aljašském Sewardově poloostrově – nejzápadnějším výběžkem Ameriky. Uprostřed průlivu se nachází Diomédovy ostrovy, politicky rozdělené mezi Rusko a USA (je to místo, kde si je ruská a americká souš nejblíže – necelé 4 km).
Průliv je nazván na počest ruského mořeplavce a objevitele dánského původu Vituse Beringa, kterým jím proplul v roce 1728. Je důležitý pro lodní dopravu.
Historie
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Beringia_land_bridge-noaagov.gif/220px-Beringia_land_bridge-noaagov.gif)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Map_of_gene_flow_in_and_out_of_Beringia.jpg/220px-Map_of_gene_flow_in_and_out_of_Beringia.jpg)
Během historie planety docházelo k markantnímu poklesu a nárůstu vodní hladiny, což se projevilo nejvýrazněji během ledových dob. Při poslední době ledové došlo k výraznému poklesu, který se projevil vystoupením souše v oblasti průlivu. Vzniklá souš nazývaná Beringie vytvořila spojnici mezi Asií a Amerikou, po které se dalo přejít suchou nohou. Stalo se tak také před 35700 lety.[1] Relativně náhlý pokles vodní hladiny a roztání ledovců na kontinentu umožnilo migraci předchůdců původních obyvatel Ameriky. Nejstarší archeologické nálezy ukazují dobu zhruba před 13 300 lety.[2] Předkolumbovská Amerika byla ale patrně osídlena již dříve.
Jako první ze známých evropských mořeplavců Beringovým průlivem proplul již v roce 1648 (tedy 80 let před Beringem) Semjon Ivanovič Děžňov. Kromě toho se Beringovi nepodařilo proplout celým průlivem a byl nucen omezit se pouze na obeplutí jeho jižní části, zatímco Děžňov překonal průliv ze severu na jih po celé jeho délce. Jeho jménem je nazván nejvýchodnější pevninský výběžek Asie – Děžňovův mys.
Budoucnost
[editovat | editovat zdroj]Existují smělé plány na spojení Ruska a USA pomocí přemostění, či podkopání úžiny tunelem.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ University of California-Santa Cruz. Bering Land Bridge formed surprisingly late during last ice age, study finds. phys.org [online]. 2022-12-26 [cit. 2022-12-27]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ WATERS, Mike. Ice age people hunted horse and camel 13,300 years ago. phys.org [online]. 2015-03-24 [cit. 2022-01-19]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Slovníkové heslo Beringův průliv ve Wikislovníku
Obrázky, zvuky či videa k tématu Beringův průliv na Wikimedia Commons