יחסי ישראל–סלובניה
יחסי ישראל–סלובניה | |
---|---|
![]() |
![]() |
![]() | |
ישראל | סלובניה |
שטח (בקילומטר רבוע) | |
22,072 | 20,273 |
אוכלוסייה | |
9,934,792 | 2,118,882 |
תמ"ג (במיליוני דולרים) | |
509,901 | 68,217 |
תמ"ג לנפש (בדולרים) | |
51,325 | 32,195 |
משטר | |
דמוקרטיה פרלמנטרית | רפובליקה |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Reuven_Rivlin_Meets_Borut_Pahor%2C_January_2020_%28GPOHZA_1558%29.jpg/250px-Reuven_Rivlin_Meets_Borut_Pahor%2C_January_2020_%28GPOHZA_1558%29.jpg)
יחסי ישראל–סלובניה הם היחסים הדיפלומטיים בין סלובניה לבין ישראל. לסלובניה יש שגרירות רשמית בתל אביב-יפו, אולם לישראל אין שגרירות קבועה בסלובניה, והנציגות הדיפלומטית הישראלית האמונה על סלובניה היא שגרירות ישראל בווינה, והשגריר הוא שגריר נייד היושב בירושלים.
השגריר הישראלי בסלובניה הוא שגריר שאינו תושב. נכון לשנת 2022, השגריר הוא זאב בוקר[1] והוא נמצא בירושלים. קונסול הכבוד של סלובניה בישראל הוא עדי רוזנפלד[2]. ב-2024, הצטרפה לתביעה נגד ישראל בהאג שנפתחה ב-2022 בעוון "הכיבוש, ההתנחלות והסיפוח של שטחים פלסטיניים מאז 1967; מאמצי ישראל לשנות את הדמוגרפיה, האופי והסטטוס של ירושלים וכן אימוץ חקיקה וצעדים המפלים נגד פלסטינים" [1]
ביוני 2024, הודיע ראש ממשלת סלובניה רוברט גולוב על החלטה להכיר במדינה פלסטינית.
כינון היחסים
[עריכת קוד מקור | עריכה]היחסים בין ישראל לסלובניה כוננו בשנת 1992 לאחר התפרקות יוגוסלביה. מדינת ישראל הכירה בסלובניה כמדינה עצמאית ותמכה במועמדותה לחברה באומות המאוחדות.
יחסים כלכליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]היקף הסחר בין שתי המדינות עמד בשנת 2005 על 100 מיליון דולרים ובשנת 2006 הסחר עמד על 85.6 מיליון דולרים בשנה. ב-31 בדצמבר 2007 חתמה מדינת ישראל עם סלובניה הסכם למניעת כפל מס. לישראל ולסלובניה יש קורסים ופרויקטים משותפים בנושא חקלאות.
בשנת 1996 רכשה סלובניה ספינת סיור אחת לצי שלה מסוג דבורה סימן 2 מהתעשייה האווירית לישראל, שהיה הכלי שיט הקרבי הראשון של הצי שלה.
ביולי 2006 חתם המדען הראשי במשרד התמ"ת עם סלובניה הסכם תמיכה במחקר ופיתוח התעשייתי המשותף לשתי המדינות.
בינואר 2016 הודיעה רשת המרכולים הגדולה בסלובניה, מרקטור, כי תסיר ממדפיה מוצרים ישראלים בעקבות לחצי ה-BDS[3]. הרשת חזרה בה כעבור יומיים[4].
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- יוסף גוברין, רישומים משליחותי כשגריר ישראל באוסטריה, סלובניה וסלובקיה, הוצאת מאגנס, 2016
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- חתימת הסכם למניעת כפל מס עם סלובניה, באתר משרד החוץ, 30 בינואר 2007
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ אנה ברסקי, זאב בוקר מונה לתפקיד שגריר ישראל לסלובניה ומלטה, באתר מעריב אונליין, 29 באפריל 2022
- ^ אורה קורן, "חובב הסוסים מעמק יזרעאל", באתר TheMarker, 10 באוקטובר 2004
- ^ איתמר אייכנר, חרם הפומלה: רשת המרכולים הגדולה בסלובניה הורידה תוצרת ישראלית, באתר ynet, 19 בינואר 2016
- ^ איתמר אייכנר, סלובניה: תוצרת ישראל חזרה למדפים, באתר ynet, 21 בינואר 2016