Lanterna
Izgled
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/Karlskirche_-_Wien_004.jpg/220px-Karlskirche_-_Wien_004.jpg)
Lanterna (lat. svjetiljka) je naziv za mali toranj, obično na vrhu kupole ili krova, kroz čije široke otvore ulazi svjetlost u unutrašnji prostor zdanja ili zgrade.[1]
Uglavnom je kružna (cilindrična), ovalna ili poligonalna oblika. Osobito je česta u renesansi i baroku.[2]
U romanici i gotici često se nalazi nad križištem središnjeg i poprečnog broda (transepta) crkava, a u baroku na vrhu kupole.
U stambenoj arhitekturi postavlja se nad stubištem,[3] a u kazalištima nad gledalištem.[4]
- Damjanov/Radulić 1967 - Damjanov, Jadranka; Radulić, Ksenija: Lanterna, Umjetnost (Likovne umjetnosti), 3. izdanje, Zagreb, 1967., str. 150
- ELU 1964 - Lanterna, Enciklopedija likovnih umjetnosti, sv. 3, Zagreb, 1964., str. 278
- Müller/Vogel 1999 - Werner Müller; Gunther Vogel: Atlas arhitekture 1, preveo Milan Pelc, Zagreb, 1999., str. 49
- Müller/Vogel 2000 - Werner Müller; Gunther Vogel: Atlas arhitekture 2, preveo Milan Pelc, Zagreb, 2000., str. 463, 481
-
Lanterna na vrhu kupole baptisterija (krstionice), Firenca, oko 1150. god.
-
Hôtel d'Escoville, Caen, oko 1540. god.
-
Lanterna zgrade za vaganje mesa i mlijeka, Makkum, 17. st.Nizozemska
-
Lanterna crkve Sant 'Ivo alla Sapienza, Rim
-
Kupola s lanternom crkve San Luigi dei Francesi, Rim
-
Lanterna kupole crkve sv. Augustina, Rattenberg, Tirol. Godine 1708. prikazom presv. Trojstva oslikao Johann Joseph Waldmann
-
Lanternom zaključena kapela sv. Josipa, Roding, Bavarska, 1769. god.
-
Lanterna crkve sv. Petra i Pavla, Bożków, Poljska, 1708. god.
-
Lanterna kupole Petit Palais, Pariz, 1900. god.
-
Botanički vrt Bergius, Stockholm, 1900. god.
-
Lanterna teretnog željezničkog kolodvora, Aarhus, Danska