Županija Posavska
Županija Posavska
| |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
općine/gradovi | Domaljevac-Šamac, Odžak, Orašje | ||||
sjedište | Orašje | ||||
osnovana | 12. lipnja 1996. | ||||
vlast | |||||
predsjednik vlade | Đuro Topić (HDZ BiH) | ||||
predsjednik skupštine | Blaž Župarić (HDZ BiH) | ||||
površina | |||||
- ukupno | 324,6 km2 | ||||
stanovništvo | |||||
- ukupno (2013.) | 43 453 | ||||
- gustoća | 133,9/km2 | ||||
pripadnost | Federacija Bosne i Hercegovine | ||||
vremenska zona | UTC +1 | ||||
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/Flag_of_the_Croatian_Republic_of_Herzeg-Bosnia.svg/280px-Flag_of_the_Croatian_Republic_of_Herzeg-Bosnia.svg.png)
Županija Posavska (boš. Posavski kanton) druga je od ukupno deset županija u Federaciji Bosne i Hercegovine. Nalazi se na sjeveru Bosne i Hercegovine uz rijeku Savu i sastoji se od dvaju teritorijalno odvojenih džepova oko Odžaka i Orašja. Županijsko središte jest grad Orašje.
Sjedište Županije nalazi se u Orašju.
Županija obuhvaća:
- općinu Domaljevac-Šamac
- općinu Odžak
- grad Orašje
Značajan problem predstavlja i to što je županija teritorijalno rastavljena.
Orašje je županijsko središte u kojem se nalazi sjedište izvršne vlasti (Vlada Županije Posavske). U Domaljevcu je sjedište zakonodavne vlasti (Skupština Županije Posavske), a u Odžaku je sjedište sudbene vlasti.
Skupštinu Županije Posavske na osnovi Općih izbora 2018. godine čini 21 zastupnik.[1]
Stranka | Broj glasova |
% | Mandati |
---|---|---|---|
Koalicija (HDZ BiH, HSS BiH, HKDU BiH i HSP H-B)[2] | 9.025 | 50,96 | 11 |
HDZ 1990 | 2.452 | 13,85 | 3 |
SDA | 1.843 | 10,41 | 2 |
Posavska stranka | 1.338 | 7,56 | 2 |
PDA | 1.338 | 7,56 | 1 |
SDP BIH | 869 | 4,91 | 1 |
SBB BIH | 649 | 3,66 | 1 |
Prema popisu stanovništva iz 2013. godine na području Županije Posavske žive ukupno 43.453 stanovnika.[3]
Posavska županija | ||||||
Hrvati | 33.600 ili 77,30 % | |||||
Bošnjaci | 8.252 ili 19,00 % | |||||
Srbi | 831 ili 1,90 % | |||||
ostali i nepoznato | 770 ili 1,80 % |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/0/0c/Domaljevacgrb.gif)
U prijeratnom razdoblju, posebno u posljednjih deset godina, Bosanska Posavina bila je jedno od najbogatijih područja u Bosni i Hercegovini. Značajna je poljoprivredno (Bosanska Posavina najveća je žitnica Bosne i Hercegovine), ekonomski (rafinerija nafte u Bosanskom Brodu i Modriči, tvornice namještaja, tekstila, obuće, metalne industrije, kemijske industrije i drugo), prirodnim riječnim bogatstvima, šumama, a Bosanska Posavina poznata je i po činjenici da je mnogo ljudi bilo na privremenom radu u inozemstvu. Područje je usmjereno k Zapadu s uvjerljivim pokazateljima vrlo brzog uključivanja u europske civilizacijske, ekonomske i kulturne krugove.
Na području Bosanske Posavine živjelo se i mnogo ranije, od pretpovijesti pa sve do danas, što svjedoče razni arheološki nalazi novca i drugih stvari. Nakon godine 1718., kada je došlo do mira između Turaka i Austro-Ugarske, uglavnom su katoličke obitelje iz brdskih sela raseljene po ravnici, jer su se Turci sami naselili po brdima i dolinama. U sela Kopanice, Vidovice, Tolisu i Domaljevac doselili su se Hrvati iz Županje, Babine Grede i Štitara. U današnje općine Derventa i Bosanski Brod naselio se narod podrijetlom iz Hercegovine, i to godine 1735. – 1782. i još jednom u manjem valu 1820. godine, jer je 1697. godine otprilike 20.000 katolika se iselilo s toga područja. U općine Modriča, Gradačac, Orašje, Bosanski Šamac i Brčko narod se doselio najviše iz Mostara, Posušja, Uskoplja, Bugojna, Livna, Duvna, Poreča, Vareša, Imotskog, Dalmacije, Srebrenice, Tuzle, Kraljeve Sutjeske i Olova. S tuzlanskog i srebreničkog područja bilo je masovnih selidbi katolika na područje Posavine.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Odzak7.jpg/220px-Odzak7.jpg)
- Franjevački samostan Tolisa
- župna crkva Imena Marijina Oštra Luka-Bok
- župna crkva svetog Josipa Gornja Dubica
- župna crkva i zvonik svete Ane Domaljevac
- ↑ [ http://www.izbori.ba/Rezultati_izbora?resId=25&langId=3#/7/202/0/0/0 Zvanični rezultati Općih izbora u Federaciji BiH za kantonalne skupštine]
- ↑ Koalicijske liste
- ↑ [1]