„Magyar Nemzeti Galéria” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
→Története: Belső hivatkozások hozzáadása/eltávolítása |
a Index.hu linkelése, HTTPS protokollcsere (WP:BÜ), apróbb javítások |
||
5. sor: | 5. sor: | ||
[[Fájl:SzarnyasoltarFotoThalerTamas.jpg|bélyeg|250px|Gótikus szárnyasoltárok az egykori királyi trónteremben]] |
[[Fájl:SzarnyasoltarFotoThalerTamas.jpg|bélyeg|250px|Gótikus szárnyasoltárok az egykori királyi trónteremben]] |
||
A '''Magyar Nemzeti Galéria''' a [[Magyarország művészete|magyarországi képzőművészetet]] dokumentáló és bemutató legnagyobb közgyűjtemény. Önálló [[múzeum]]ként [[1957]] óta működik. Jelenlegi helyére, a [[Budavári Palota]] épületébe [[1975]]-ben költözött. [[2011]]. [[október 20.|október 20-án]] kormányhatározat jelent meg arról, hogy [[2012]]. [[február 29.|február 29-ével]] a Magyar Nemzeti Galéria beolvad a [[Szépművészeti Múzeum]] szervezetébe.<ref>{{cite web | url= |
A '''Magyar Nemzeti Galéria''' a [[Magyarország művészete|magyarországi képzőművészetet]] dokumentáló és bemutató legnagyobb közgyűjtemény. Önálló [[múzeum]]ként [[1957]] óta működik. Jelenlegi helyére, a [[Budavári Palota]] épületébe [[1975]]-ben költözött. [[2011]]. [[október 20.|október 20-án]] kormányhatározat jelent meg arról, hogy [[2012]]. [[február 29.|február 29-ével]] a Magyar Nemzeti Galéria beolvad a [[Szépművészeti Múzeum]] szervezetébe.<ref>{{cite web | url=://index.hu/kultur/2011/10/26/nem_akar_beolvadni_a_nemzeti_galeria/| title=Nem akar beolvadni a Nemzeti Galéria|date=2011-10-26 |accessdate=2011-11-30 | publisher=index.hu |format=html |language=magyar}}</ref> Az intézmény utódja, az Új Nemzeti Galéria 2018-tól a kormányzat szándéka szerint az [[Ötvenhatosok tere|Ötvenhatosok terén]] épülő új [[Múzeumi Negyed (Budapest)|Múzeumi Negyedben]] működik tovább. |
||
== Története == |
== Története == |
||
50. sor: | 50. sor: | ||
Reprezentatív alkotások: [[Majális]], [[Lilaruhás nő]] (Szinyei Merse), [[Siralomház]], [[Tépéscsinálók]] (Munkácsy), Pásztorlányka (Ferenczy), [[Búsuló juhász]] (Izsó). |
Reprezentatív alkotások: [[Majális]], [[Lilaruhás nő]] (Szinyei Merse), [[Siralomház]], [[Tépéscsinálók]] (Munkácsy), Pásztorlányka (Ferenczy), [[Búsuló juhász]] (Izsó). |
||
A múzeum több képe származik a vitatott tulajdonjogú [[Herczog-gyűjtemény]]ből.<ref>[[Axioart]]: [http://www.axioart.com/Muerto___muveszeti_es_mukereskedelmi_folyoirat/Mukincskereses__-_Beszelgetes_Pasztory_Balazs_ugyveddel/index.php?op=news&id=10 cikk a lapban]</ref><ref>[[Index.hu|Index]]: [ |
A múzeum több képe származik a vitatott tulajdonjogú [[Herczog-gyűjtemény]]ből.<ref>[[Axioart]]: [http://www.axioart.com/Muerto___muveszeti_es_mukereskedelmi_folyoirat/Mukincskereses__-_Beszelgetes_Pasztory_Balazs_ugyveddel/index.php?op=news&id=10 cikk a lapban]</ref><ref>[[Index.hu|Index]]: [://index.hu/kultur/pol/hilari080111/ cikk az Indexen]</ref> |
||
== XX. századi művészet 1945 előtt == |
== XX. századi művészet 1945 előtt == |
A lap 2018. január 27., 20:09-kori változata
Magyar Nemzeti Galéria | |
![]() | |
![]() | |
Elhelyezkedés | Budapest Magyarország |
Alapítva | 1957 |
Megnyílt | 1957. október 5. |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
A Magyar Nemzeti Galéria weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Magyar Nemzeti Galéria témájú médiaállományokat. |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Magyar_Nemzeti_Galeria_interieur.jpg/250px-Magyar_Nemzeti_Galeria_interieur.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/SzarnyasoltarFotoThalerTamas.jpg/250px-SzarnyasoltarFotoThalerTamas.jpg)
A Magyar Nemzeti Galéria a magyarországi képzőművészetet dokumentáló és bemutató legnagyobb közgyűjtemény. Önálló múzeumként 1957 óta működik. Jelenlegi helyére, a Budavári Palota épületébe 1975-ben költözött. 2011. október 20-án kormányhatározat jelent meg arról, hogy 2012. február 29-ével a Magyar Nemzeti Galéria beolvad a Szépművészeti Múzeum szervezetébe.[1] Az intézmény utódja, az Új Nemzeti Galéria 2018-tól a kormányzat szándéka szerint az Ötvenhatosok terén épülő új Múzeumi Negyedben működik tovább.
Története
Kronológiai áttekintés:[2]
- 1957: A magyar művészet gyűjtésére és bemutatására új múzeum jött létre, Magyar Nemzeti Galéria elnevezéssel. Gyűjteményének alapját a Szépművészeti Múzeum Új Magyar Képtára, modern szobor- és éremgyűjteményének, valamint grafikai gyűjteményének magyar anyaga képezte, amely ebben az időben mintegy 6000 festményt, 2100 szobrot, 3100 érmet, 11 000 rajzot és 5000 nyomatot foglalt magába. Október 5-én nyílt meg a volt Kúria épületében a Kossuth téren (jelenleg a Néprajzi Múzeum épülete).
- 1959: Kormányhatározattal a múzeum új otthonául a Budavári Palotát jelölték ki.
- 1975: A Magyar Nemzeti Galéria átköltözött a Budavári Palota e célra átalakított B-C-D épületébe, s októberben ideiglenes formában megnyitotta kiállításait. Gyűjteménye bővült a Szépművészeti Múzeum Régi Magyar Osztályának anyagával, így lehetővé vált a magyarországi művészet teljes történetének bemutatása a 11. századtól napjainkig.
- 1979: Megnyílt a Gótikus táblaképek és faszobrok, valamint a Magyarországi késő reneszánsz és barokk művészet állandó kiállítása.
- 1982: A királyi palota egykori tróntermében megnyílt a Késő gótikus szárnyasoltárok állandó kiállítása.
- 1985: Megnyílt a Középkori és reneszánsz kőtár.
- 1989: A múzeum épületén belül, a C épület földszintjén megnyílt a közönség számára a Nádori kripta.
- 2005: A Galéria kiállítóterei a Budavári Palota A épületével bővültek.
- 2011: Szeptember 29-én kormányhatározat jelent meg arról, hogy a kormány egyetért „az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes létrehozásának előzetes irányaival", valamint a „Magyar Nemzeti Galéria beolvadása révén a Szépművészeti Múzeum és a Magyar Nemzeti Galéria egyesítésével”. Október 20-án egy újabb kormányhatározat ennek személyi és szervezeti intézkedéseire hatalmazta fel Baán Lászlót, a Szépművészeti Múzeum főigazgatóját, 2012. február 29-i határidőt szabva meg. Ezt követően Csák Ferenc, a Magyar Nemzeti Galéria főigazgatója 2011. december 31-i hatállyal lemondott.[3] A kormányzati intézkedés jelentős vitát váltott ki.[4][5]
Gyűjteményei
Régi Magyar Gyűjtemény (1800 előtti magyarországi műtárgyak)
A Nemzeti Múzeumba került Jankovich-gyűjtemény képezi alapját. Jankovich Miklós (1773–1846) jelentős kollekcióval rendelkezett. A gyűjteményt folyamatosan bővítették, 1878-ban az Iparművészeti Múzeumtól vásároltak műtárgyakat. Az 1896-ban alapított Szépművészeti Múzeum különös tekintettel szorgalmazta a régi műtárgyak gyűjtését. Petrovics Elek, a múzeum igazgatója a három helyen összegyűlt alkotásokat egyetlen helyre szerette volna összegyűjteni. Tervét még nyugdíjazása előtt sikerült előkészítenie.
1934-től 1941-ig a Nemzeti Múzeumban és az Iparművészeti Múzeumban lévő anyagot a Szépművészeti Múzeumban őrizték. A gyűjtemény a második világháború alatt jelentős károkat szenvedett. 1952-ben önálló osztállyá szerveződött Régi Magyar Gyűjtemény néven. Ide került a Fővárosi Képtár barokk kori anyaga. 1973-ig a Szépművészeti Múzeum osztálya volt, 1974-től máig a Nemzeti Galéria osztálya.
Amikor a Nemzeti Galéria a Budavári Palotába került, lehetőség nyílt a gyűjtemény teljes egészének bemutatására és a művek korszerű restaurálására. A gyűjteményt korszakok és műfajok szerint tagolják:
- középkori és reneszánsz kőtár XI.–XVI. sz.
- XIV. és XVI. sz.-i festmények és szobrok
- késő reneszánsz és barokk XVI. század második fele – XVIII. sz.
A régi magyar grafikákat 1974-től az MNG Grafikai Osztálya vette át, az egyéb alkalmazott művészetek a Nemzeti Múzeumban és az Iparművészeti Múzeumban maradtak.
Itt őrzik:
- az egykori magyar székesegyházak (Pécs, Székesfehérvár, Kalocsa) hírmondóit, pillérek, oszlopok fejezeteit és töredékeit
- Anjou-kor faszobrászatának anyagát
Ikonok és népies jellegű tárgyak csak mutatóban vannak, a nemzeti jelentőségű arcképek a Történelmi Képcsarnokba kerültek (MNM).
XIX-XX. századi gyűjtemény (1800-1945)
XIX. századi festészet és szobrászat
Olyan festők munkái láthatók a gyűjteményben, mint Barabás Miklós, Benczúr Gyula, Csók István, Lotz Károly, Madarász Viktor, Markó Károly, Mednyánszky László, Munkácsy Mihály, Paál László, Székely Bertalan, Szinyei Merse Pál, Than Mór, Zichy Mihály, vagy a nagybányai festőiskola nagy alakjai: Hollósy Simon, Ferenczy Károly, Iványi-Grünwald Béla stb.
Szobrászok: Fadrusz János, Ferenczy István, Izsó Miklós, Stróbl Alajos stb.
Reprezentatív alkotások: Majális, Lilaruhás nő (Szinyei Merse), Siralomház, Tépéscsinálók (Munkácsy), Pásztorlányka (Ferenczy), Búsuló juhász (Izsó).
A múzeum több képe származik a vitatott tulajdonjogú Herczog-gyűjteményből.[6][7]
XX. századi művészet 1945 előtt
A nagybányai festőiskola nagy alkotói (Hollósy Simon, Ferenczy Károly, Iványi Grünwald Béla, Ziffer Sándor stb.) mellett többek között Aba-Novák Vilmos, Berény Róbert, Csók István, Rippl-Rónai József, Csontváry Kosztka Tivadar, Gulácsy Lajos, Derkovits Gyula, Tihanyi Lajos műalkotásait láthatjuk.
Reprezentatív alkotások: Csíkszeredai vásár (Aba-Novák), Csellózó nő (Berény Róbert), Zarándoklás a cédrushoz Libanonban (Csontváry Kosztka), Október (Ferenczy), Varázslat (Gulácsy), Madonna (Molnár C. Pál), Kalitkás nő (Rippl-Rónai), Tristan Tzara arcképe (Tihanyi).
Kortárs gyűjtemény (1945-től napjainkig)
Az expresszionizmus, konstruktivizmus, szürrealizmus, a nonfiguratív irányzatok és az absztrakt expresszionizmus, valamint az (új)geometrikus- és strukturális-, illetve organikus törekvések, a hiperrealizmus, pop-art, szürnaturalizmus és transzavangárd irányzatainak érdekes tárháza. Festmények, plasztikák és fotográfiai munkák, valamint installációs műalkotások egyaránt szerepelnek a gyűjteményben.
Grafikai és Éremgyűjtemény
Állandó kiállításai
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Mng_terkep.gif/300px-Mng_terkep.gif)
- Középkori és reneszánsz kőtár
- Gótikus táblaképek és faszobrok
- Késő gótikus szárnyasoltárok
- Késő reneszánsz és barokk művészet
- 19. századi festészet
- 19. századi szobrászat
- Munkácsy Mihály és Paál László művészete
- 20. századi művészet 1945 előtt
- 20. századi művészet 1945 után
Jelentősebb időszaki kiállításai 2000-től
- Árkádia tájain - Szőnyi István és körének festményei (1918-1928)
- Mattis Teutsch János és a Der Blaue Reiter. Közös kiállítás a MissionArt Galériával és a pécsi Janus Pannonius Múzeummal
- Capa: szemtől szemben - Robert Capa fényképei a spanyol polgárháborúból
- Jankovich Miklós (1773-1846) gyűjteményei
- Európa fejedelmi udvaraiban - Mányoki Ádám festményei
- Mednyánszky László emlékkiállítás
- Klimt, Schiele, Kokoschka. Az áttörés kora. Bécs-Budapest a historizmus és az avantgarde között, 1870-1920
- Budapest-Párizs-Berlin-Róma 1922–1930. Hincz Gyula pályájának korai időszaka
- Munkácsy a nagyvilágban - Munkácsy Mihály művei
- A modell. Női akt a 19. századi magyar művészetben
- "…a szelídség szobra" - válogatás Ferenczy Béni hagyatékából
- Magyar Vadak Párizstól Nagybányáig - kiállítás a Magyar Vadak művészeti csoport (1904 - 1914) festményeiből
- Luthertől a Bauhausig, nemzeti kincsek Németországból
- Ellentétek szintézise. Konecsni György plakátművészete 1932-1948
- Budapest szétlövetése / Pauer Gyula 1956-os sztéléi
- MNG - ÉS - 50 év – A Magyar Nemzeti Galéria és az Élet és Irodalom folyóirat 50 éves jubileumára összeállított tárlat
- A restaurálás művészete
- Fábri Zoltán emlékkiállítás
- Vaszary János (1867–1939) gyűjteményes kiállítása
- Mátyás király öröksége – késő reneszánsz művészet Magyarországon (16–17. század)
- Zichy Mihály, a „rajzoló fejedelem”, A szentpétervári Ermitázs és a Magyar Nemzeti Galéria közös kiállítása
- Mátyás király öröksége – Késő reneszánsz művészet Magyarországon (16-17. század)
- Természet és technika – Az újraértelmezett Moholy-Nagy (1916-1923)
- Belső utak képei – Art brut Ausztriában és Magyarországon
- Az idő legújabb cáfolata – Kortárs magyar műalkotások az Irokéz Gyűjteményből 1988-2008
- Vajda Lajos (1908-1941) kiállítása
- Párbeszéd fekete-fehérben. Lengyel és magyar grafika 1918–1939 (2009. március 13. – június 28.)
- A Művészház (1909–1914). Modern kiállítások Budapesten (2009. március 27. - július 26.)
- Borsos József festő és fotográfus (1821–1883) (2009. június 19. – október 25.)
- 100 év után. Lossonczy Tamás festőművész kiállítása. (2009. augusztus 12. – szeptember 13.)
- München magyarul (2009. október 1. – 2010. január 10.)
- Késő barokk impressziók. Franz Anton Maulbertsch (1724–1796) és Josef Winterhalder (1743–1807). (2009. november 19. – február 28.)
- Megújult a gótikus szobrok kiállítása
Címe
Budavári Palota, A-B-C-D épület Budapest I. ker., Szent György tér 2.
Jegyzetek
- ↑ Nem akar beolvadni a Nemzeti Galéria (magyar nyelven) (html). index.hu, 2011. október 26. (Hozzáférés: 2011. november 30.)
- ↑ http://www.mng.hu/muzeum A múzeum története
- ↑ Lemondott: év végén távozik a Nemzeti Galéria igazgatója (magyar nyelven) (html). hvg.hu, 2011. november 7. (Hozzáférés: 2011. november 30.)
- ↑ Csák Ferenc: A Magyar Nemzeti Galéria megalapításának valós háttere (magyar nyelven) (html). magyarmuzeumok.hu, 2011. október 27. (Hozzáférés: 2011. november 30.)
- ↑ Hamvay Péter: Félnek a muzeológusok (magyar nyelven) (html). nepszava.hu, 2011. november 18. (Hozzáférés: 2011. november 30.)
- ↑ Axioart: cikk a lapban
- ↑ Index: cikk az Indexen
Források
- A Magyar Nemzeti Galéria régi gyűjteménye, Corvina, 1984
További információk
- A múzeum honlapja
- Miró előtt, Dalí után – A Hetek beszámolója a katalán festők kiállításáról, 2000. november 18.
- Nagy felbontású képek / Interaktív utazás a festmények világába