„Repülőgép-hordozó” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
5. sor: | 5. sor: | ||
== Története == |
== Története == |
||
[[Fájl:AkagiDeckApril42.jpg|balra|bélyegkép|320px|''Akagi'', a japán repülőgép-hordozók [[Midway-i csata|zászlóshajója 1942-ben]]. A világ első hordozó-harccsoportja ([[:en:carrier battle group]]) az [[ |
[[Fájl:AkagiDeckApril42.jpg|balra|bélyegkép|320px|''Akagi'', a japán repülőgép-hordozók [[Midway-i csata|zászlóshajója 1942-ben]]. A világ első hordozó-harccsoportja ([[:en:carrier battle group]]) az [[Indiai óceán|Indiai óceánon]] bevetésen: ''Kido Butai'' – angolul Fast Carrier Striking Force –, azaz Mozgékony Egység volt az Első Légiflotta (''Dai-ichi KōKū Kantai'') öt osztályból (''Koku Sentai'') álló erősebbik fele, a ''Rengo Kantai'' ([[Japán_Császári_Haditengerészet|Egyesített Hajóhad]] / Combined Fleet) krémje.]] |
||
Az [[első világháború]]t követő években a [[repülőgép-anyahajó]]ból továbbfejlesztett olyan hadihajó, melynek megfelelő hosszúságú (80–100 m) sima fedélzetéről – mintegy repülőtérről – a kerekes futóművű repülőgépek fel és le tudnak szállni. |
Az [[első világháború]]t követő években a [[repülőgép-anyahajó]]ból továbbfejlesztett olyan hadihajó, melynek megfelelő hosszúságú (80–100 m) sima fedélzetéről – mintegy repülőtérről – a kerekes futóművű repülőgépek fel és le tudnak szállni. |
A lap 2012. április 12., 10:49-kori változata
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/USSRONALDREAGAN.jpg/300px-USSRONALDREAGAN.jpg)
A repülőgép-hordozó felszálló fedélzettel ellátott, repülőgépeket hordozó hajótípus[1]. Különböző időkben különböző osztályokat alkottak pl. Yorktown-osztály. A második világháború végéig nehéz, könnyű és kísérő repülőgéphordozók épültek. A második világháború után csapásmérő, kísérő, tengeralattjáró-vadász és támogató osztályokat alkottak.
Története
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/AkagiDeckApril42.jpg/320px-AkagiDeckApril42.jpg)
Az első világháborút követő években a repülőgép-anyahajóból továbbfejlesztett olyan hadihajó, melynek megfelelő hosszúságú (80–100 m) sima fedélzetéről – mintegy repülőtérről – a kerekes futóművű repülőgépek fel és le tudnak szállni.
A második világháború folyamán a repülőgép-hordozók a csatahajók helyére léptek, mint főhadihajó, ugyanis a repülőgépei több száz kilométeres körzetében bármilyen ellenséges hadihajót, még a csatahajót is el tudják süllyeszteni. A háború folyamán kialakult tengeri csaták, többnyire légi-tengeri csatává alakultak át, és a hordozókról felszálló bombázó-, zuhanóbombázó és torpedóvető repülőgépek döntötték el. Az 1950-es években megjelentek a szuper repülőgép-hordozók, amelyek folyamatosan növekedő méreteikkel (333 m-es hossz 93 000 tonnás legnagyobb vízkiszorítás), a 20. századra nagyobb pusztító erőt képviselnek, mint egy kisebb állam teljes légiereje. Az 1980-as években meghajtásukban a nukleáris reaktorokat kezdték el alkalmazni, ezzel gyakorlatilag korlátlanná vált a hatótávolságuk. Több változata alakult ki.
A hordozók egy része eleinte átalakított csatahajó, vagy csatacirkáló volt, a második világháborúban már kifejezetten erre a célra tervezett hajók jelentek meg. A háború után a britek kitalálták a szögben elfordított fedélzetet, így egyszerre lehetett fel- és leszállást végezni a fedélzeten. Szintén brit találmány volt a gőzkatapult, amivel a nagyobb tömegű sugárhajtóműves repülőgépeket is biztonságosan lehetett indítani. Amerikai találmány a fékező kötélzet a repülőgépek megállítására. Újabb brit találmány a leszállófény, amikkel a visszatérő repülőgépek pilótáinak könnyítik meg a leszállást. Az 1980-as években a britek alkalmazták a könnyű repülőgép-hordozóikon a sísáncot, így katapult nélkül is felszállhattak a repülőgépek, az oroszok is ezt a megoldást választották a saját hordozójukon, igaz a katapultot is megtartották.
A világ több haditengerészete is alkalmaz repülőgép-hordozókat: az USA (Forrestal- és Nimitz-osztály), Egyesült Királyság (Invicible-osztály), Oroszország (Kijev-osztály és az Admiral Kuznyecov), Franciaország (Clemenceau-osztály), Olaszország (Giuseppe Garibaldi), Spanyolország (Principe de Asturias). A világ legnagyobb repülőgép-hordozói az USA haditengerészetének Nimitz osztályú repülőgép-hordozói.
A repülőgép-hordozót gyakran helytelenül repülőgép-anyahajónak nevezik.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/HMS_Glory_%28R62%29_off_Korea_1951.jpg/300px-HMS_Glory_%28R62%29_off_Korea_1951.jpg)
Könnyű repülőgép-hordozó / CVL
Eredetileg azért jöttek létre, hogy a polgári hajóépítési szabványokhoz szokott brit hajógyárak is bekapcsolódhassanak a hordozóépítésbe, illetve amerikában mivel inkább hordozókra mint (a már megkezdett) cirkálókra volt szükség. A nagyobb méretű (flotta-)repülőgép-hordozóknál valamivel kisebb méretű, páncélozatlan és kevesebb repülőgépet szállító hordozónak tervezték. A második világháborúban jelent meg, egyrészt a korai építésű hordozók utólagos megjelölésére, tekintve az egyre növekvő méreteket, hisz a kezdetekben átalakított hajók épültek hordozóknak. Az amerikaiak a háború alatt egy cirkáló osztály testének felhasználásával tervezték meg a jóval kisebb Independence-osztályt. A háború után épült könnyű hordozók, már a hatalmas költségek miatt lettek kisebbek. Általában helyből felszálló repülőgépeket és helikoptereket vegyesen alkalmaznak. A katapultok helyett elterjedt a sísánc alkalmazása. Az amerikai hajók méretük miatt csak kísérő feladatot kaptak, míg a britek teljes értékű támadó egységekként kezelték sajátjaikat.
Kísérő repülőgép-hordozó / CVE
A második világháború alatt jelent meg ez a kategória. Az első Nagy-Britanniában készült egy a németektől zsákmányolt hűtőhajó átalakításával, de a legtöbbet amerikában építették. Dzsip-hordozóknak, Baba lapostetejűeknek és Woolworth-hordozóknak (ez utóbbi mai közérthető megfelelője kb. a Teszkós hordozó lenne, mindkettő a maga korában ismert brit olcsócikk-áruházlánc után) becézték őket. Fontos feladatuk a konvojok kísérése és védelme volt tengeralattjárók és nagy hatótávolságú hajó-elleni repülőgépek ellen. Kereskedelmi tartály- vagy szállítóhajók átépítésével jöttek létre. A gyorsan és nagy mennyiségben gyártható kereskedelmi hajók modulos felépítése lehetővé tette, hogy gyorsan kielégítsék a flotta igényét nagy mennyiségű hajó megépítésére (Casablanca-osztáy 34 db egység, Commencement Bay-osztály 19 egység). A sebesség, tekintve a kísért konvoj sebességére, csak másodlagos volt, így ezek a hajók a többi hordozótól jelentősen lassúbbak voltak.
Modernizált II. világháborús repülőgép-hordozók
Az amerikaiak a második világháború után nagy mennyiségű repülőgép-hordozót voltak kénytelenek alkalmazni tovább. Egy részüket különböző formában korszerűsítették, és tovább szolgálatban tartották, a többit fokozatosan leszerelték.
CVHE: kísérő helikopter-hordozó: a kísérő repülőgép-hordozók háború utáni alkalmazása, tekintve, hogy a nagy sebességű sugárhajtású repülőgépeket csak nagy nehézségekkel tudták volna kiszolgálni, a helikoptereknek viszont elegendő volt a hely. Általában a partraszállási feladatoknál segédkeztek szállító és támadó helikoptereikkel
CVU: többcélú repülőgép-hordozó: szintén a kísérő hordozók háború utáni felhasználásának egyik módja. Fedélzetén többnyire helikoptereket üzemeltettek, de a még üzemben tartott légcsavaros gépeket is, néha vegyesen, illetve, csak szállítási feladatokat is elláttak.
AKV: repülőgép-szállító (komphajó): a kísérő hordozók újabb felhasználása, bár erre a célra bármilyen leselejtezés előtt álló hajót alkalmasnak találtak. A hajók feladata a repülőgépek szállítása volt a fedélzetükön és a hangáraikban, a bázisukra ill. szolgálati helyükre.
CVS: segéd repülőgép-hordozó: háború folyamán épített nagyobb hordozók modernizálása, különleges feladatra. A második világháborúban kulcsfontosságú szerepet betöltő amerikai Essex-osztály több egysége került átalakításra, tengeralattjáró vadászatra. Repülőgépeinek és helikoptereinek fő feladata a szovjet tengeralattjárók felkutatása és megsemmisítése, mielőtt elérnék az amerikai flottaköteléket. Ahogy a hajók kiöregedtek ill. a szuperhordozók megjelentek, ez a kategória megszűnt.
CVA: támadó repülőgép-hordozó: a háború végén épített Midway-osztály, ill. az új építésű szuperhordozók megjelölése volt, amíg a CVS kategória létezett. Fő feladatuk az előzőtől eltérően a csapásmérés, bombázóival és vadászbombázóival. A későbbiekben ez a kategória megszűnt, helyette az egyszerű repülőgép-hordozó megjelölést használják. A hajók méretéből adódóan lehetséges lett mindkét feladat egy hajón belüli végrehajtása.
Helikopter-hordozó hadihajó
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/HTMS_Chakri_Naruebet.jpg/220px-HTMS_Chakri_Naruebet.jpg)
A második világháború után kifejlesztett hadihajó típus. Több helikopter kiszolgálására alkalmas fedélzettel és hangárral épített hajó. Alkalmaztak II. világháborús hajókat is erre a célra, de mára már kifejezetten e célra tervezet hajók épültek, lényegében a könnyű repülőgép-hordozók továbbélésének egyik változata. Helikopterei deszant feladatok végrehajtására ill. egyéb más feladatokra is alkalmasak. LPH, helikopteres partraszállító.
Amerikai repülőgép-hordozó jelzések
- CV: repülőgép-hordozó
- CVS: segéd repülőgép-hordozó
- CVA: támadó (flotta) repülőgép-hordozó
- CVN: nukleáris meghajtású repülőgép-hordozó
- CVAN: nukleáris meghajtású támadó repülőgép-hordozó
Kapcsolódó szócikkek
Külső hivatkozások
Jegyzetek
- ↑ Amerikai Anyahajók/Repülőgép-hordozók (magyar nyelven)
Sablon:XIX-XX századi hadihajók