„Riksdag” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a +koord |
a Bot: következő hozzáadása: be:Рыксдаг |
||
45. sor: | 45. sor: | ||
[[en:Parliament of Sweden]] |
[[en:Parliament of Sweden]] |
||
[[az:Riksdaq]] |
[[az:Riksdaq]] |
||
[[be:Рыксдаг]] |
|||
[[br:Riksdag]] |
[[br:Riksdag]] |
||
[[ca:Parlament suec]] |
[[ca:Parlament suec]] |
A lap 2010. szeptember 1., 13:49-kori változata
é. sz. 59,3276°, k. h. 18,0680°59.327600°N 18.068000°E
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Riksdagen-fran-vattnet-2004-05-09.jpg/280px-Riksdagen-fran-vattnet-2004-05-09.jpg)
A Riksdag vagy Sveriges Riksdag Svédország egykamarás parlamentje.
Felépítése
- Szóvivő: Per Westerberg (2006. október 2. óta)
- Létszáma: 349 tagú
- Választás: a képviselőket négy évre választják
- Utolsó választások: 2006. szeptember 17-én (következő: 2010. szeptember 19.)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Sveriges_riksdag.jpg/280px-Sveriges_riksdag.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Riksdag_assembly_hall_2006.jpg/280px-Riksdag_assembly_hall_2006.jpg)
Összetétele
A Riksdag egy demokratikus parlament teendőit látja el. Törvényeket hoz, alkotmányt módosíthat, kormányt nevezhet ki. Az új kormányzási forma szerint (amit 1974-ben vezettek be) a kormányalkotás feladatát megvonták a királytól és a Riksdag szóvivőjének adták át. Bármilyen alkotmány-változtatást a parlament kétszer kell elfogadjon, két egymásutáni választási időszakban.
Kormány
A parlamentbeli pártokkal való megbeszélés után a szóvivő kinevezi a miniszterelnököt (svédül: Statsminister). Ezután a miniszterelnök megalkotja a kormányt, amit a parlament elfogad. A parlament többségi szavazás alapján kényszerítheti a kormány bármely tagját a lemondásra. Ha a miniszterelnök ellen szavaznak, az egész kormány lemond, és a folyamat elölről kezdődik.
Politika
A svéd képviselők szavazáskor általában a pártjuk irányvonalát követik. Szinte soha egy pártnak sem sikerült megszereznie több mint 50%-ot a szavazatokból, így kisebbségi vagy koalíciós kormányzásra kényszerültek. Általában két nagy blokk van: bal- és jobboldali, vagy szocialisták és nem-szocialisták (konzervatívok / liberálisok).
Választások
A parlament tagjait országos választásokon választják meg 4 évre, melyeket mindig szeptember harmadik vasárnapján tartják. A 18 évet betöltött svéd állampolgárok szavazhatnak. A következő választás 2010-ben lesz. Egy pártnak legalább 4%-ot kell elérnie ahhoz, hogy a parlamentbe jusson.
Története
A modern Riksdag gyökereit 1435-ben kell keresni, amikor a svéd nemesség Arboga városában összegyűlt. Ezt I. Gusztáv király 1527-ben megváltoztatta, hogy a társadalom mind a négy rétege jelen legyen: nemesség, egyház, városiak és a parasztság. Ezt a formát (amit Ständestaat-nak neveztek) 1865-ig megtartották, amikor a modern kétkamarás parlament létrejött. Mivel nem bizonyult működőképesnek, ezért 1920-ban visszaállították az egykamarás parlamentet.