Hajléktalanság
A hajléktalanság olyan életkörülmény, melyben az embernek nincsen állandó, megfelelő minőségű és biztonságos lakhelye. A hajléktalan emberek nem rendelkeznek kellő kapcsolati tőkével vagy jövedelemmel, amely átsegítené őket a lakhatási problémákon. Ennek hiányában nehezebben jutnak állandó jövedelmet biztosító munkahelyhez, nehezebben jutnak lakhatási lehetőséghez, élelmiszerhez, ruházathoz és mindazokhoz a javakhoz, amelyek az egyszerű túléléshez szükségesek egy mai ember számára.
Magyarországon többszöri, alkotmányellenesnek ítélt kísérlet után,[1][2] 2018-ban szabálysértéssé nyilvánították a közterületi hajléktalanságot. Budapesten télen, a krízisidőszakban melegedők állnak rendelkezésre a hajléktalan emberek számára, ahol álláskeresés céljából és lakhatási ügyben internet és számítógép használatával is segítik őket.[3] Bár pontos adatok nem hozzáférhetők, becslések szerint háromszor annyi hajléktalan ember él az országban, mint amennyi férőhely van a menhelyeken.[4][5]
Meghatározás
A hajléktalanságnak nincs általánosan elfogadott meghatározása: a jogi definíció országonként egyedi, az elméleti megközelítés pedig az idők során változik.[6] A FEANTSA (Nemzeti Hajléktalanellátó Szervezetek Európai Szövetsége) meghatározása[7] szerint négy fő életkörülmény nevezhető hajléktalanságnak:
- 1. fedél nélküliség (bármiféle menedék nélkül, utcán alvás)
- 2. lakástalanság (csak átmeneti alvóhellyel rendelkeznek, például intézményben vagy menhelyen)
- 3. bizonytalan lakhatás (bizonytalan bérleti körülmények, kilakoltatás vagy családon belüli erőszak által veszélyeztetettek)
- 4. nem megfelelő lakhatás (kunyhóban vagy illegális kempingben, nem biztonságos lakásban, rendkívül túlzsúfolt helyen élők)
A hajléktalanellátó rendszer
A hajléktalanellátó rendszer feladata a hajléktalanok felkutatása, ellátása, fejlesztése, az önálló életvitelhez szükséges képességek helyreállítása, habilitáció, rehabilitáció.
A hajléktalanellátó rendszer elemei
Nem a törvényi szabályozás, hanem a gyakorlat szerint:
- Utcai szociális munka: feladata az utcán élő hajléktalanok segítése, az ismeretlen hajléktalanok felderítése, a fizikai szükségletek kielégítése (élelmiszer, ruha, tisztálkodószerek, takarók, gyógyszer), alapvető ügyintézés (iratok pótlása, jövedelem szerzése, szociális ellátásokhoz való hozzájutás szervezése), információs segítségnyújtás (jogok, szociális ellátások, egyéb információk), majd lehetőség szerint szakellátásba továbbítás.
- Krízisvonal: regionális diszpécserszolgálatok segítik a krízishelyzetbe került, hajléktalan, vagy hajléktalansággal veszélyeztetett személyeket, családokat.
- Népkonyha: feladata napi egyszeri étkezési lehetőség biztosítása azok számára, akik más módon az étkezésüket megoldani nem tudják.
- Nappali melegedő: feladata a hajléktalanok napközbeni tartózkodási lehetőség, tisztálkodási lehetőség, postai cím, csomagmegőrzés biztosítása, általában olyan szolgáltatások biztosítása, amelyek a lakhatási lehetőség hiánya miatt a hajléktalan személy számára nem elérhetőek.
- Szociális Információs Szolgálat: feladata a hajléktalanok ügyintézésének támogatása, iratpótlás.
- Éjjeli menedékhely: feladata szállás és kiegészítő szolgáltatások biztosítása egy éjszakára. Éjszakáról éjszakára igénybe vehető, az időtartam korlátozása nélkül.
- Átmeneti szállás: feladata szállás és kiegészítő szolgáltatások biztosítása meghatározott időtartamra (általában 3 hó és 2 év között).
- Hajléktalanok rehabilitációs intézménye: feladata a hajléktalan személyek rehabilitációja, az önálló életvitelhez szükséges képességek kialakítása.
- Hajléktalanok otthona: hajléktalanoknak tartós szállást nyújtó intézmény, amelynek feladata az átmeneti szálláshelyen egészségi állapota, vagy kora miatt nem gondozható hajléktalanok ellátása, ápolása, gondozása.
Hatóságok és a hajléktalanság
A magyar parlament 2011-ben törvényt hozott a közterületen való életvitelszerű tartózkodás büntetéséről.[8] A törvény számos vitát váltott ki Magyarországon[9] és külföldön[10][11] egyaránt, míg végül az Alkotmánybíróság érvénytelenítette.[12][13] A vita azonban nem ért véget, önkormányzatok más eszközökkel próbálták tiltani az utcán történő lakást.[14]
A hajléktalanság története Magyarországon
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/Homeless_tent.jpg/300px-Homeless_tent.jpg)
Hajléktalan az 1993. évi III. törvény (Szociális törvény) alapján:[15]
- ellátási szemléletű meghatározás: hajléktalan az, aki éjszakáit közterületen vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben tölti.
- igazgatási szemléletű meghatározás: hajléktalan az, aki bejelentett lakcímmel nem rendelkezik, kivéve, ha bejelentett lakcíme a hajléktalanszállás.
Kialakulásának gazdasági okai
A Központi Statisztikai Hivatal 1962 óta végez kutatásokat, azóta vannak pontosabb információink a magyarországi helyzetről. Az 1968-as gazdasági reformot követően 1978-ig a reálbér nőtt, azután csökkent, ezért mindazok a háztartások, amelyek elsősorban bérből éltek, nehezedő anyagi körülmények közé kerültek. Az egy főre jutó reáljövedelem növekedése azonban lelassult, 1982-től stagnált, majd 1990-től csökkent. Ez a folyamat eredményezte a létminimum alatti kategória növekedését. A jövedelmek szóródása jelentősen nőtt, emelkedett a „gazdagodás” mértéke, ezzel arányosa a szegények elszegényedése is fokozódott.
Hajléktalanok Menhelye Egylet
A századfordulóra (1876) létrehozták a Hajléktalanok Menhelye Egyletet[16] menhelyek alapítása és fenntartása céljából. Az első világháború után a lakáshelyzet tovább súlyosbodott. Az elcsatolt országrészekről tömegesen vándoroltak a főváros felé. Emellett tovább nőtt a munkanélküliség, csökkentek a reálbérek. A második világháború után a szétbombázott hajléktalanellátó intézményeket is elkezdték rendbe hozni, de ez rövid ideig tartott. Az 1950-es évektől ugyanis megváltozott a hivatalos ideológia, a hajléktalan kifejezés megszűnt jogi kategória lenni. A menhelyek és szükséglakások helyett állami bérlakások jöttek létre. Az új paradigma értelmében sem szegénység, sem hajléktalanság nem létezett többé. A kapitalista rendszerváltás időszakának (1989) sajátos szociálpolitikai gondjaként jelent meg újra hazánkban a rohamosan növekvő mértékű hajléktalanság és ennek tudatosodása. 1989 után a munkahelyek jelentős hányada megszűnt, amely a lakosság elszegényedéséhez vezetett. Robbanásszerűen nőttek a szociális és társadalmi különbségek.
Az 1990-es évektől napjainkig
Az 1990-es ��vek közepén a szegénység nyilvánvalóan Magyarország egyik legsúlyosabb társadalmi problémája, Budapest és a „vidék” szétválása kiéleződött. A kapitalista rendszerváltás időszakának (1989) sajátos szociálpolitikai gondjaként jelent meg újra hazánkban a rohamosan növekvő mértékű hajléktalanság és ennek tudatosodása.[17]
„ | „Aki szegény, az a legszegényebb” – írta egykor József Attila, s talán nem is gondolta – vagy éppen zsenialitásánál fogva nagyon is ráérzett –, hogy tömör, nem is annyira lírai, mint inkább életszerű megfogalmazása milyen időtálló és örök érvényű lesz. A szegénység története „csak” folytatódik – s nem most kezdődik – napjaink Magyarországán. | ” |
– Baráthi Ottó: A szegénység, szépirodalmi, szociográfiai és művészeti folyóirat, 2005. február[18] |
A nyílt pénzügyi válság után (2009) a kormány kénytelen volt jelentős megszorító intézkedések (pl.: nyugdíjkorhatár emelése, táppénz csökkentése, lakástámogatási rendszer felfüggesztése, gázár és távfűtés támogatás csökkentése, ÁFA emelkedés) meghozatalára, mely összességében a szegénységben, illetve mélyszegénységben élőket sújtja. A magyar parlament 2011-ben törvényt[19] hozott a közterületen való életvitelszerű tartózkodás büntetéséről. A törvény számos vitát váltott ki Magyarországon és külföldön egyaránt, míg végül az Alkotmánybíróság érvénytelenítette. A vita azonban napjainkig sem ért véget, az önkormányzatok más eszközökkel próbálják tiltani az utcán történő életvitelszerű tartózkodást. Becslések alapján Magyarországon legalább 50 ezer ember "effektív hajléktalan".[20]
Veszélyeztetettek
A lakosság harmada szegénynek számít, több mint tizede leszakadt a társadalomról, kirekesztettségben él. Veszélyeztetettek a munkanélküliek, feketemunkások (hisz ők, nyugdíj nélkül vagy alacsony nyugdíjjal fognak megöregedni), gyermekes/sokgyermekes családok, nyugdíjasok, tartós betegségben vagy fogyatékossággal élők egy része és teljesen kiszolgáltatottak[forrás?] a hajléktalanok.
Országok alapján
Nem teljes lista hajléktalanokról, országok alapjánː
Ország | Hajléktalan emberek száma |
A forrás éve |
A lakosság százaléka |
---|---|---|---|
![]() |
143 000 | 2010[21] | 3,73% |
![]() |
2013[22] | 18,28% | |
![]() |
860 000 | 2016[23] | 1,04% |
![]() |
475 000 | 2012[24] | 3,15% |
![]() |
2012[25] | 68,5% | |
![]() |
1 000 000 | 2013[26] | 12,35% |
![]() |
2014[27] | 68% | |
![]() |
24 400 000 | 2007[28] | 16,58% |
![]() |
2011[29] | 5,6% | |
![]() |
5 000 000 | 2014[30] | 3,4% |
![]() |
7 000 000 | 2007[31] | 14,31% |
![]() |
100 000 | 1999[32] | 2,11% |
![]() |
500 000 | 2014[33] | 1,43% |
![]() |
1 000 000 | 2015[34] | 2,35% |
![]() |
307 000 | 2016[35] | 0,46% |
![]() |
554 000 | 2017[36] | 0,17% |
![]() |
2 000 000 | 2012[37] | 6,68% |
![]() |
1 200 000 | 2013[38] | 8,48% |
Híres hajléktalan emberek
Egykori híres hajléktalan emberek:
- Eckhart Tolle spirituális tanító
- Komáromi János Gábor (Karl Lujó)
- pár hétig Sylvester Stallone[39]
Források
- 1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
- Andorka Rudolf (2006): Bevezetés a szociológiába. Budapest: Osiris
Jegyzetek
- ↑ https://index.hu/belfold/2012/11/13/alkotmanyellenes_a_hajlektalansag_tiltasa/ Alkotmányellenes a hajléktalanság tiltása
- ↑ https://index.hu/belfold/2014/11/01/megsemmisitettek_tarlos_hajlektalan-rendeletet/ Megsemmisítették Tarlós hajléktalan-rendeletét
- ↑ Könyves Éjjeli Menedékhely és Nappali Melegedő - Budapesti Módszertani Szociális Központ és Intézményei Archiválva 2017. október 27-i dátummal a Wayback Machine-ben, bmszki.hu
- ↑ https://avarosmindenkie.blog.hu/2018/06/26/az_alaptorveny_7-ik_modositasaval_immar_ketszeresen_is_uldozheto_a_hajlektalansag Az Alaptörvény hetedik módosításával immár kétszeresen is üldözhető a hajléktalanság
- ↑ https://index.hu/belfold/2018/06/13/fidesz_betiltana_a_hajlektalansagot_civil/
- ↑ http://www.ncsszi.hu/download.php?file_id=1346
- ↑ https://www.feantsa.org/en/toolkit/2005/04/01/ethos-typology-on-homelessness-and-housing-exclusion?bcParent=27
- ↑ Megszavazták a hajléktalanok elzárásáról szóló törvénymódosítást - origo.hu
- ↑ - Hazudtunk...? - egyhajlektalannapjai.blogspot.com
- ↑ ENSZ-szakértők: a magyar kormány vizsgálja felül a hajléktalanságot büntető törvényt - gondola.hu. [2012. május 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. május 11.)
- ↑ Az ENSZ emberei figyelmeztették Magyarországot - hvg.hu
- ↑ AB: lehet lakni az utcán! - gondola.hu. [2012. november 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. május 11.)
- ↑ Alaptörvény-ellenes a hajléktalanok utcán élésének tiltása - mandiner.hu
- ↑ Maradt még eszköz Orbán kezében a hajléktalanok ellen
- ↑ -KIK A HAJLÉKTALANOK? - fedelnelkul.hu. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. május 11.)
- ↑ http://www.esely.org/kiadvanyok/1998_5/ahajlektalanok_menhelye.pdf
- ↑ Magyarország a XX. században - Hajléktalanság, mek.oszk.hu
- ↑ Baráthi Ottó: A szegénység, Forrás, 2005. február Archiválva 2017. október 27-i dátummal a Wayback Machine-ben, forrasfolyoirat.hu
- ↑ http://meltanyossag.hu/node/3313 Archiválva 2015. november 25-i dátummal a Wayback Machine-ben
- ↑ Durva: 50 ezer hajléktalan él Magyarországon, penzcentrum.hu
- ↑ Archived copy. [2016. március 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. március 13.)
- ↑ Egypt – UN-Habitat. [2017. február 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. március 7.)
- ↑ Germany: 150 percent rise in number of homeless since 2014. http://www.dw.com . (Hozzáférés: 2018. január 18.)
- ↑ Guatemala, con altos índices de déficit habitacional. construguate.com . [2016. május 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. március 7.)
- ↑ Archived copy. [2017. január 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. március 12.)
- ↑ Déficit habitacional en Honduras supera el millón - Diario El Heraldo (es-LA nyelven). Diario El Heraldo . [2018. február 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. március 7.)
- ↑ Ivory Coast, 2014. augusztus 27.
- ↑ http://www.unhcr.org/statistics/STATISTICS/4852366f2.pdf
- ↑ Archived copy. [2011. október 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. március 12.)
- ↑ „Homeless Day 2014: New York and Manila among Cities with Most People Living on Streets” (Hozzáférés: 2016. március 13.)
- ↑ „Winter freeze highlights homeless crisis”, 2007. május 24.
- ↑ UFC TOGO : Erreur 404. [2016. december 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. március 7.)
- ↑ Archived copy. [2016. január 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. március 12.)
- ↑ „Ukraine crisis: this conflict is far from over” (Hozzáférés: 2016. március 12.)
- ↑ https://www.independent.co.uk/news/uk/home-news/homeless-stats-uk-latest-figures-new-study-shelter-housing-a8042841.html
- ↑ America's Homeless Population Rises for First Time in Years
- ↑ Forero, Juan. „Venezuela’s homeless put their hopes in God and Chavez”, The Washington Post , 2012. február 13. (Hozzáférés: 2016. március 12.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ „Zimbabwe's urban housing crisis”, 2013. március 8.
- ↑ Sztárok, akik hajléktalanok voltak a hírnév előtt Archiválva 2017. október 28-i dátummal a Wayback Machine-ben, offline.hu
További információk
- Hogyan segíthetsz hajléktalan embertársaidnak? - A Város Mindenkié összefoglalója
- Regionális hajléktalan ellátók diszpécserszolgálatai és hajléktalan ellátással kapcsolatos információs oldal
Civil szervezetek, menhelyek
- Menhely Alapítvány
- Menedékház Alapítvány
- Hajléktalanokért Közalapítvány
- Budapesti Módszertani Szociális Központ és Intézményei
- Utcáról Lakásba Egyesület
- Hajléktalanokat Segítő Szolgálat Győr
- "RÉS" Szociális és Kulturális Alapítvány
- Utcajogász
- MyBudapest Photo Project
- Food Not Bombs Budapest
- Van Esély Alapítvány
Kiadványok
- Iványi Gábor: Hajléktalanok, mek.oszk.hu
- Galambos Ádám (szerk.): Hajléktalan?, digitális kiadvány, 2014. (Szerzők: Balla Zsófia, Bódis Kriszta, Böszörményi Gyula, Kamarás István, Kornis Mihály, Podmanicky Szilárd, Sárközi Mátyás, Valachi Anna)
- Breitner Péter, Gurály Zoltán, Győri Péter: Kérdések és válaszok a hajléktalanságról