Port Moresby
Port Moresby | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Állam | Nemzeti Fővárosi Kerület | ||
Alapítás éve | 1873 | ||
Irányítószám | 111 | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 317 374 fő (2012) | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 35 m | ||
Terület | 240 km² | ||
Időzóna | UTC+10 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Port Moresby weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Port Moresby témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Port Moresby (vagy Pot Mosbi) Pápua Új-Guinea fővárosa és egyben legnépesebb városa is.
Fekvése
A Korall-tenger partján, Új-Guinea szigetének délkeleti részén fekszik.
Földrajza
A város trópusi szavanna éghajlatú: esős és száraz évszak váltakozik. Az 1040 mm átlagú évi csapadék zöme december és április között hull le. Egész éven át tart a fülledt hőség: az egyes hónapok középhőmérséklete 26 és 28 Celsius-fok között ingadozik.
Történelem
Az 1800-as évek közepén a főváros helyén a motu törzs apró falvai álltak. A falvak lakói élelmes kereskedők voltak, akik törékeny vitorlásaikon áruikkal messze partokra is elmerészkedtek.
1870-es években telepedtek le a vidéken az első európai misszionáriusok és kereskedők.
1873-ban foglalták el az angolok Új-Guinea szigetének délkeleti részét, és ekkor létesítették a kikötőt is, amely köré később Port Moresby is épült. A város névadója John Moresby kapitány volt, ő térképezte fel az itteni öböl környékét is.
1896-ban az itteni aranylelőhelyek híre több száz fehér szerencsevadászt csábított ide, ám a rövid "lázas" időszak után a városka visszasüllyedt az alárendelt gyarmati központ álmos hétköznapjaiba.
Nagy-Britannia 1906-ban Brit-Újguineát átengedte Ausztráliának. Neve ettől kezdve Pápua terület volt.
1921-ben a sziget északkeleti részén fekvő Német-Új Guinea Ausztrália mandátumterülete lett.
1949-ben egyesítették a két tartományt Pápua és Új-Guinea néven. Közigazgatási székhelye Port Moresby lett.
Gazdasága
A város kikötőjéből exportálják a környék erdeiből származó haszonfát, valamint az ültetvényeken termő kókuszdiót, kakaót és nyersgumit.
A városnak van még cement, dohány- és sörgyár létesült. A javitóüzemek és a kisebb könnyűipari üzemek a helyi lakosság ellátását szolgálják.
A villamos energiát a Laloki-folyó vízierőművéből kapja a város.
Közlekedés
Légi közlekedése is sokkal fejlettebb a közúti forgalomnál. A kisebb-nagyobb városokat összekapcsoló belföldi repülőjáratok a főváros Jacksons nemzetközi repülőtérről csatlakoznak a külföldre Ausztrália és Délkelet-Ázsia felé tartó vonalakhoz.
A városi tömegközlekedést a buszok képviselik.
Külső hivatkozások