Marossárpatak
Marossárpatak (Glodeni) | |
Emlékpark | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió |
Megye | Maros |
Község | Marossárpatak |
Rang | községközpont |
Irányítószám | 547275 |
Körzethívószám | 0265 |
SIRUTA-kód | 117122 |
Népesség | |
Népesség | 2767 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 2026 (2011)[1] |
Népsűrűség | 50,87 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 54,39 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Marossárpatak témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Josephinische_Landaufnahme_pg113.jpg/250px-Josephinische_Landaufnahme_pg113.jpg)
Marossárpatak (románul Glodeni, németül Scharpendorf) falu Romániában Maros megyében, Marossárpatak község központja.
Fekvése
[szerkesztés]Marosvásárhelytől 13 km-re északkeletre a Sár-patak Marosba ömlésénél fekszik.
Története
[szerkesztés]1263-ban Sarpatak néven említettek először az oklevelekben. 1319-ben Sarpataka, 1332-ben sacerdos de Sarpotok, 1333-ban Sarpatak, 1444-ben Sarpathaak, 1587-ben Saarpatak, 1760–1762-ben Sárpatak, 1808-ban Sárpatak, Schellenberg, 1913-ban Marossárpatak néven írták.
1446-ban 5 faluból álló uradalom és a Losonczi birtok volt: Sajó, Sárpatak, Unoka, Kisfülpös és Nagyfülpös tartozott hozzá.
1458-ban districtus Sarpathak Beszterce vár tartozéka
1468-ban p. Sarpathak simulcum castello néven várkastélyát említették.
1469-ben castellum Sarpathak Szentiváni Székely Mihályé volt.
1910-ben 1527, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi felső járásához tartozott. 1992-ben 2261 lakosából 1800 magyar, 294 cigány, 163 román volt. A 2002-es népszámlálási adatok szerint 3822 polgár él Marossárpatakon. Ebből román 810, magyar 2892, cigány 118, ukrán 1, lipován 1. A felekezeti megoszlás szempontjából a faluban él: ortodox 654, római katolikus 113, református 2660, pünkösdista 8, görögkatolikus 159, baptista 2, adventista 80, unitárius 7, evangéliumi 5, zsinat-presbiteri evangélikus-lutheránus 3, ágostai evangélikus 4, más 102, felekezeten kívüli 24, ateista 1.
Látnivalók
[szerkesztés]- Régi római katolikus - , a XVII. század második felétől reformátussá vált templomát 1939-ben lebontották, mai temploma 1916-ban épült.
- római katolikus kápolnája az 1990-es években épült.
- Teleki-kastély: A falu középén áll gr. Teleki Domokos romantikus kastélya, berendezését 1944-ben széthordták. 1967-óta mozgássérültek intézete.
- A kastéllyal átellenben látható Szent István király szobra és az Erdély választott fejedelmeinek emléket állító szoborpark - Miholcsa József szobrászművész alkotásai
- A település északnyugati szegletén elhelyezkedő dombon található a Teleki család piramis alakú kriptája, feltehetően a kripta fölötti emelkedésen lehetett az egykori középkori castellum.
- 2008 óta minden év júliusában megszervezik a Marossárpataki tánc- és huszárfesztivált.
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt él Miholcsa József szobrászművész.
- Itt született Sárpataki Márton, Erdély főjegyzője.
- Itt született 1888-ban Tavaszy Sándor filozófus, a kolozsvári protestáns teológia és a kolozsvári egyetem professzora, az Erdélyi református egyházkerület püspökhelyettese.
- Itt született 1924-ben Szöllősi Árpád kutatóorvos.
Testvérvárosok
[szerkesztés]Galéria
[szerkesztés]-
Szoborpark korábban, fatalapzatokon
-
Világháborús hősök emlékműve
-
A sebesült huszár szobra (régi helyen)
-
Szoborpark felújítva, kőtalapzatokon
-
Református templom
Jegyzetek
[szerkesztés]- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Maros megye. adatbank.ro
További információk
[szerkesztés]- [1] Marossárpatak honlapja
- Képek a marossárpataki Teleki-kastélyról
- [2][halott link] Dr. Juhász Tamás: Tavaszy Sándor in Akik jó bizonyságot nyertek, PTI, Kolozsvár 1996., 277-294.