Galápagos-szigetek
Galápagos-szigetek Nemzeti Park | |
Világörökség | |
![]() | |
A NASA felvétele a szigetekről | |
Adatok | |
Ország | Ecuador |
Típus | Természeti helyszín |
Kritériumok | VII, VIII, IX, X |
Felvétel éve | 1978, 2001 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Galápagos-szigetek témájú médiaállományokat. |
A Galápagos-szigetek (spanyolul Archipiélago de Colón vagy Islas Galápagos) egy 14 nagyobb szigetből, 6 kisebből és 107 sziklából álló vulkanikus (és vulkanológiai szempontból az egyik legaktívabb) szigetcsoport a Csendes-óceánban. Ecuadorhoz tartozik, annak egy önálló tartományát alkotja.
Az első sziget 5-10 millió éve keletkezett forrópontos vulkanizmus következtében. A legfiatalabbak, az Isabela és a Fernandina még mindig alakulnak; a legutóbbi vulkánkitörés 2005-ben volt. 2022-ben a Wolf tűzhányó aktivizálta magát.[1]
Földrajz
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Galapagos_Islands_topographic_map-fr.svg/180px-Galapagos_Islands_topographic_map-fr.svg.png)
A szigetek az Egyenlítő környékén helyezkednek el, Ecuador szárazföldi részétől 965 km-re nyugatra.
A szigetcsoport híres az endemikus fajok magas számáról, és közkeletű tévhit, hogy a galápagosi földipintyek tanulmányozása adta a döntő lökést Charles Darwinnak az evolúció elméletének kifejlesztéséhez.
Történelem
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/Orthographic_projection_centred_over_the_Galapagos.png/250px-Orthographic_projection_centred_over_the_Galapagos.png)
A szigetcsoportot 1535. március 10-én fedezték fel a spanyolok; addig lakatlan volt.
A 17. században John Cook és William Cowley is járt itt.
1832. február 12-én José María Villamil tábornok Ecuador részévé nyilvánította. 1835-ben járt itt Charles Darwin, akinek emlékét máig ápolják; a szigetcsoport északnyugati részén egy kis szigetet róla neveztek el, miként a Santa Cruz szigetén működő biológiai kutatóközpontot is.
Élővilág
[szerkesztés]A szigetek leghíresebb állatai a galápagonak nevezett galápagosi óriásteknősök vagy elefántteknősök (Geochelone nigra), melyek mára a világ legalaposabban tanulmányozott vadállatai közé tartoznak, és persze a szigetről szigetre különböző Darwin-pintyek, amik valójában nem is a pinty- hanem a tangarafélék családjába tartoznak. Különlegesek az itt élő leguánok. Itt él a galápagosi medvefóka (Arctocephalus galapagoensis).
További madárkülönlegessége a kéklábú szula (Sula nebouxii), de itt fészkelnek a galápagosi albatroszok (Phoebastria irrorata), és igazi különlegességek a galápagosi pingvinek (Spheniscus mendiculus).
A szigetek körüli vízben egyebek közt tengeri leguánok (Amblyrhynchus cristatus), a szárazon pedig varacskosfejű leguánok (Conolophus subcristatus) élnek.
A partok csapadékszegények, ott a növényzet szárazságtűrő kaktuszos bozót. A nagyobb szigetek belsejének hegyoldalait már 1000–2000 mm csapadék öntözi, így ott kialakulhatott a trópusi esőerdő.
1968-ban a szigetek 98%-a a nemzeti park része lett.
Ecuadori tartomány
[szerkesztés]Galápagos tartomány (Provincia de Galápagos) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Prefektus | Fanny Uribe |
Kanton | 3 |
Székhely | Puerto Baquerizo Moreno |
Elnök | Galo Herrera |
Népesség | |
Teljes népesség | 25 000 fő (2010) |
Népsűrűség | 2,5 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 8010 km² |
Rang | tartomány |
Tengerszint feletti magasság | 1707 m |
Legmagasabb pont | Wolf-vulkán |
Időzóna |
|
Elhelyezkedése | |
![]() | |
[ Galápagos tartomány weboldala] | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Galápagos tartomány témájú médiaállományokat. |
1973 óta Galápagos egy ecuadori tartomány.
A szigeteket 3 kantonra oszották:
- San Cristóbal (A kanton részei az alábbi szigetek: Española, Floreana (Santa María), Genovesa és Santa Fe).
- Isabela (A kanton részei az alábbi szigetek: Darwin, Fernandina, Wolf)
- Santa Cruz (A kanton részei az alábbi szigetek: Marchena, Pinta, Pinzón, Rábida, San Salvador és Seymour)
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]- Galapagos Islands
- Galápagos-szigetek Archiválva 2011. január 12-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Galapagos, Ecuador
- a geológiai történetéről információk Archiválva 2007. május 12-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Galápagos-szigetek az UNESCO világörökség honlapján (angolul)
- Balázs Dénes: Galápagos; Gondolat, Bp., 1973
- Peter Salwen: Galápagos. Az elveszett paradicsom; ford. Balla Péter; Holló, Kaposvár, 1994
- Balázs Dénes: Galápagos, az elefántlábúak szigetei; fotó, ill. a szerző; bőv. kiad.; szerzői, Érd, 1994
- L. Kelemen Gábor: Galápagosz-szigetek. A világ utolsó sértetlen élő "múzeuma" – gyönyörű környezettel, s színes állatvilággal! Stop over: Amazonas őserdő; LKG Média, Bp., 2019