Verőce (Magyarország)
Verőce | |||
Verőce, Duna-parti támfal részlete | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Magyarország | ||
Vármegye | Pest | ||
Járás | Szobi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Grauszmann György (független)[1] | ||
Irányítószám | 2621 | ||
Körzethívószám | 27 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 4159 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 184,85 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 20,33 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Verőce weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Verőce témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Verőce (korábban Nógrádverőce, németül: Werowitz, szlovákul: Verovce) község Pest vármegyében, a Szobi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Dunakanyarban Vác és Szob között a Duna bal partján fekszik. Közúton a legegyszerűbben a 12-es főúton lehet eljutni Verőcére, de Szendehely és Rétság irányából megközelíthető a település a 12 101-es úton is; Magyarkút településrészt a 12 102-es, Aranyoskutat pedig a 12 119-es út szolgálja ki. Kerékpárral elkerülhető a közúti forgalom a Váctól kiépített kerékpárúton.
Elérhető Verőce vasúton és vízi úton is. A községen két vasútvonal is áthalad, a 70-es számú Budapest–Szob-vasútvonal és a 75-ös számú Vác–Balassagyarmat-vasútvonal. Előbbinek egy állomása, utóbbinak három megállóhelye van a településen: Verőce vasútállomás a központban, a szobi vonalon, Fenyveshegy megállóhely [korábban Verőce-Fenyves], Magyarkút-Verőce megállóhely és Magyarkút megállóhely pedig a balassagyarmati vonalon. Verőce vasútállomás közúti megközelítését a 12-es főútból kiágazó 12 305-ös út, Magyarkút-Verőce megállóhelyét pedig a 12 101-esből kiágazó 12 304-es út biztosítja.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Genius_loci_k%C3%B6nyv%2C_Nagy_Lajos_kir%C3%A1ly_t%C3%A9r%2C_Ver%C5%91ce_2014_nyara_294.jpg/200px-Genius_loci_k%C3%B6nyv%2C_Nagy_Lajos_kir%C3%A1ly_t%C3%A9r%2C_Ver%C5%91ce_2014_nyara_294.jpg)
Nevének eredete
[szerkesztés]Nevének eredetét kétféleképpen magyarázzák: az egyik változat szerint kaput jelent, míg a másik változat szerint nevét a Dunába torkolló Nagy-völgy patak régi elnevezéséről (Verőce-patak) kapta. A szó szláv eredetű és olyan vizet jelent, amelyben sok az örvény.
Története
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Duna-parti_t%C3%A1mfal_a_Dunai_lej%C3%A1r%C3%B3n%C3%A1l%2C_Ver%C5%91ce%2C_197.jpg/200px-Duna-parti_t%C3%A1mfal_a_Dunai_lej%C3%A1r%C3%B3n%C3%A1l%2C_Ver%C5%91ce%2C_197.jpg)
Területén az őskorból és a római korból származó leletek kerültek elő. A település szélén, a Dunaparton még ma is állnak egy római őrtorony maradványai, Valentianus császár korából. A nevét 1444–1460 között említette először oklevél. A település a váci püspökség ősi birtokai közé tartozott, az 1400-as években már mezővárosi (oppidum) rangja volt. A sorsa a török hódoltság alatt a szomszédos településekhez (Nagymaros, Visegrád) hasonlóan alakult, lakossága megritkult. 1597-ben a feljegyzések szerint a törökök és a magyarok között ütközet zajlott le itt. 1598-ban ismét a váci püspökség birtokai közt találjuk, és később is mindvégig a váci püspök birtoka maradt. Az 1715. évi összeírásokkor 12 magyar, 1720-ban 19 magyar és 2 tót háztartást írtak itt össze. A török hódoltság után a községet a Felvidékről visszatért magyarok, az ide telepített szlávok és németek építették újjá.
Az 1950-es megyerendezéssel került Nógrád vármegye Nógrádi járásából Pest megyébe. 1965-ben változtatták Nógrádverőcéről Verőcére a település nevét. 1974. december 31-én Verőcemaros néven egyesítették Kismarossal. 1990. január 1-jén alakult újra önálló községgé.[3]
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/H%C3%A9t_vez%C3%A9r_harangl%C3%A1bak%2C_%C3%81rp%C3%A1d_%C3%BAt_ment%C3%A9n%2C_Ver%C5%91ce_367.jpg/260px-H%C3%A9t_vez%C3%A9r_harangl%C3%A1bak%2C_%C3%81rp%C3%A1d_%C3%BAt_ment%C3%A9n%2C_Ver%C5%91ce_367.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Ver%C5%91ce%2C_Gorka_M%C3%BAzeum.jpg/260px-Ver%C5%91ce%2C_Gorka_M%C3%BAzeum.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Grandpierre_Attila_2006_%28Csattog%C3%B3-v%C3%B6lgy%29.jpg/260px-Grandpierre_Attila_2006_%28Csattog%C3%B3-v%C3%B6lgy%29.jpg)
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]Időszak | Polgármester | Párt |
---|---|---|
1990–1994 | Alpári György | független[4] |
1994–1998 | Pölcz Ernő | MDF[5] |
1998–2002 | Bethlen Farkas | független[6] |
2002–2006 | független[7] | |
2006–2010 | független[8] | |
2010–2014 | független[9] | |
2014–2019 | Grauszmann György | független[10] |
2019–2024 | független[1] | |
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 3643 | 3660 | 3854 | 4118 | 4094 | 4159 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,9%-a magyarnak, 1,4% cigánynak, 3,4% németnek, 0,4% szlováknak mondta magát (10% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,2%, református 10,2%, evangélikus 1,6%, görögkatolikus 0,7%, felekezeten kívüli 14,5% (23,1% nem nyilatkozott).[11]
2022-ben a lakosság 87,2%-a vallotta magát magyarnak, 2,3% németnek, 0,9% cigánynak, 0,4% szlováknak, 0,1-0,1% románnak, lengyelnek, horvátnak, görögnek, ukránnak, bolgárnak és örménynek, 4,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (12,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 35,1% volt római katolikus, 8,6% református, 1,4% evangélikus, 0,5% görög katolikus, 0,1% izraelita, 2,4% egyéb keresztény, 0,9% egyéb katolikus, 12,1% felekezeten kívüli (38,2% nem válaszolt).[12]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Helytörténeti Múzeum – 2014-ben nyílt meg a település fennállásának 770. évfordulóján. A Verőcei Helytörténeti Kör szervezésében, az Árpád út 21. szám alatt, az Edvi Illés Aladár villában (a Könyvtár épülete) kapott helyet. Kiállítási anyaga a település 19–20. századi hagyományait, használati tárgyait, kultúráját mutatja be, de a település híres szülötteiről, és a hosszabb-rövidebb ideig itt élt híres emberekről, a község régi életéről is találhatók itt leírások, emlékek.
- Hét vezér haranglábak – 2000-ben a Millenniumi Kormánybiztosi Hivatal által szervezett ünnepségsorozat színpadára, a Hősök terére tervezet épületeggyüttest Szentesi Anikó, Makovecz Imre építészirodájának korábbi mérnöke. A tornyok megformálásánál alkalmazkodott a tervező a Hősök tere szoborcsoportjának elhelyezkedéséhez és kialakításához. A millennium befejeztével 2001. őszén Verőce község képviseletében, gr. Bethlen Farkas fogadta be a tornyokat, a Duna bal partján állnak és Tolcsvay Béla által szerzett zenei hangokkal kísérik az idő múlását. A harangokat Gombos Miklós, arangykoszorús harangöntő mester készítette.[13]
- Kárpát-Haza Temploma – 2010.06.04-én került átadásra, a búzaszem formájú hófehér istenhajlék, melyet kalákában, közadakozásból építettek a Verőce melletti Lózsi-völgyben, azzal a céllal, hogy a Kárpát-medencében élők összetartozását kifejezze. A templomépítés főszervezője Bethlen Farkas és Szabó András, építészei: Tóth Péter és Szűcs Endre. A templomban található üvegrelief Emese égbeemelését ábrázolja, melyet Borbás Dorka üvegművész készítette, a rakamazi turulkép által ihletve.[14]
- Barokk stílusú katolikus temploma – 1719-ben épült; gróf Althann Károly váci püspök nagyobbíttatta meg 1736-ban.
- Emlék kápolna – Az 1739-es nagy pestisjárvány emlékére épült.
- Református templom – (1785-ben épült copf stílusban).
- Migazzi-kastély – Migazzi Kristóf váci püspök nyaralókastélya (1766–1774), amelyet a váci székesegyház és a váci diadalív építésze, a Bécsből érkezett olasz származású Isidore Canevale tervezett, az épület ma átalakított formában látható. A kastélyt gróf Nádasdy Ferenc 1824-ben megújíttatta és egyes szobákat festőművészekkel festetett ki, a vadaskertet pedig díszkertté alakíttatta át.
- Botond vezér – a néphagyomány szerint Magyarországon halt meg, és itt, a Nógrád vármegyei Verőcén temették el, ott, ahol most a Migazzi-kastély áll. [1]
- Gorka Géza Kerámiamúzeum
- A település bejáratánál látható az „Életfa”
- Római kori hídfőállás, castellum (őrtorony) romja – A római limes magyarországi szakaszai: Verőce [2]
- Duna-parti támfal – Ybl Miklós egyedülálló tervei alapján
- Rádiómúzeum – a rádiózás kezdetétől a rendszerváltásig gyártott több mint 120 öreg, detektoros és elektroncsöves rádiót, orsós magnetofont, gramofont, lemezjátszót, valamint mérőműszert mutat be, köztük több érdekes, egyedi darabot is. A gyűjtemény Perneky Sándor magángyűjteménye.[15][16] Jelenleg a helyiség remélt felújításáig nem látogatható.
- Wass Albert Emlékház – 2013. május 31-én került sor, Gróf Czegei Wass Albert Emlékházának felavatására a verőce melletti Lózsi-völgyben, mely az író személyes tárgyainak, székelyföldi kerámiáknak és különleges, személyes vonatkozású fotók sorozatának ad otthont.
Itt születtek, itt éltek
[szerkesztés]- Baktay Ervin (1890–1963) – író, festő, művészettörténész, orientalista 1931 eleje körül előbb a kismarosi szigeten, majd Verőcén, a római romokkal szemben alapított indián törzset és tábort, amely 1963. május 7-én bekövetkezett halála után is fennmaradt.
- Dapsy Gizella (1855–1940) – költő, óvónő egy ideig itt élt férjével Rozsnyay Kálmánnal és itt is halt meg 1940. április 30-án.
- Edvi Illés Aladár (1870. május 25. – 1958. június 1.) – festőművész
- Edvi Illés Gizella (Tolmács, 1871–1944) – a Hunnia csipke megalkotója
- Endrődi (Junga) Sebestyén (1862–1927) – katona, festő és restaurátor itt hunyt el 1927. május 5-én
- Farkas Sándor – műrepülő, berepülőpilóta, oktató 2002 óta itt él Verőcén
- Giergl Kálmán (1860–1954) – építész 1943-tól haláláig itt élt Verőcén.
- Gorka Géza – keramikusművész 1923-tól haláláig itt élt a településen.
- Gorka Lívia – Munkácsy Mihály-díjas magyar keramikus, érdemes művész Itt született és 1954-ig itt élt a településen.
- Huszár Pufi (Huszár Károly) – színész (az 1930-as évektől itt élt a településen). Egykori villáját, a múltban csak "Huszár-lak-tanya"-ként emlegették. Huszár Pufi az első magyar moziszkeccstől egészen hollywoodi filmjei soráig sok értéket tett le a filmtörténelem asztalára. Vendégei voltak a villában Kabos Gyula, Karinthy Ferenc, Rajnai Gábor, s a kor más nagy filmes és színpadi nevei, de titokban egyszer Harold Lloyd-ot is vendégül látta. Az épület ma magántulajdon, nem látogatható.
- Karinthy Frigyes (1887–1938) – magyar író, költő, műfordító, gyermekeivel és a Devecseri családdal a nyarakat rendszeresen Verőcén töltötte. Emlékeit egy versében is megörökítette.
- Kristóf László, (Nógrádverőce, 1911. augusztus 30. – Budapest, 1959. november 28.) csendőr nyomozó törzsőrmester, akit az 1956-os forradalom és szabadságharc utáni megtorlás részeként Ságvári Endre 1944-es letartóztatásában való részvétele miatt ártatlanul kivégeztek.
- Kulifay Zsigmond (Verőce, 1796. április 13. – Kunhegyes, 1868. február 17. – református lelkész, egyházi író itt született Verőcén.
- Magyarkúti Béla (1915–1996) – grafikusművész, meseillusztrátor
- Nagy Emília (1955-2022) nyelvész, középiskolai magyartanár, civil aktivista
- Petráss Sári – magyar színésznő, operettprimadonna itt született.
- Rozsnyay Kálmán (Arad, 1871-Verőce, 1948) – hírlapíró, műfordító itt hunyt el 1948. november 14-én.
- Tonelli Sándor (Verőce, 1882. június 2. – Budapest, 1950. július 19.) magyar közgazdasági és szociális író.
- Zubovics Fedor huszárkapitány, a híres lovas, Afrika-utazó és a szárazföldi torpedó feltalálója itt lakott az 1900-as évek körül.
Egyéb belterületei
[szerkesztés]A településhez tartozó bel- és külterületi részek még: Eresztvény, Káposztás, Magyarkút, Aranyoskút, Borbélyhegy, Dunamező, Fehérhegy, Fenyvesdűlő, Lósivölgy, Magyarmál, Szélesrét is.:[17] Szélesrét Verőce északkeleti külterülete, melynek völgyében a Gingli patak folyik. Az erdeiben őzek és szarvasok élnek, valamint igen sok a vaddisznó. Védett állat a lábatlan gyík, melynek kék pöttyei igen jellegzetesek. A madarak énekét csak a piros kisvasút zakatolása zavarja meg néha. Harkályok, fakopácsok, cinkék, rigók énekétől hangos a völgy. Itt vezet egy földút, ami Verőcét Magyarkúttal összeköti. Egyre többen költöznek ki a környékre a város zajától menekülve a nyugalomba.
Galéria
[szerkesztés]-
Dunai támfal emlékmű
-
Az Aradi vértanúk emlékezetére
-
Giergl Kálmán műépítész emlékére
-
Csuthy Zsigmond emléktáblája a református templom oldalán
-
A múzeum épülete az utca felől
-
A Falumúzeum bejárata
-
A Falumúzeum
-
Huszár Pufi egykori villája Verőcén
-
Migazzi-kastély
-
Látkép a Dunára
-
A Duna Verőcénél
-
Verőcei részlet
-
Verőce, Főtér. Géza fejedelem szobor
-
Verőce, Keresztelő Szent János szobor
-
Verőcei részlet
-
Díszkút a főtéren
-
Emléktábla a Dunapartra vezető lépcsősor oldalán
-
Az Ybl Miklós támfal egy részlete a Dunapartra vezető lépcsővel
-
A Főutca egyik kapu részlete
-
Maros utcai faragott kapurészlet
-
A katolikus templom stációi
-
Katolikus templom
-
Református templom
-
Verőce
-
Verőce, főutcai látkép
-
Állomás, Verőce
-
Verőce, Állomás
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Verőce települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 16.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Verőcemaros története (magyar nyelven). A Magyar Köztársaság helységnévtára. KSH, 2009. (Hozzáférés: 2011. február 8.)[halott link]
- ↑ Verőce települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ V települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 17.)
- ↑ Verőce települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
- ↑ Verőce települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
- ↑ Verőce települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
- ↑ Verőce települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 21.)
- ↑ Verőce települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 18.)
- ↑ Verőce Helységnévtár
- ↑ Verőce Helységnévtár
- ↑ Verőce – Millenniumi Harangtornyok | Élőépítészet. eloepiteszet.hu. (Hozzáférés: 2020. április 13.)
- ↑ Kárpát-Haza Temploma – A Turulmadár nyomán. turul.info. (Hozzáférés: 2020. április 13.)
- ↑ Rádiómúzeum
- ↑ Öreg rádiók kiállítása
- ↑ Verőce. A Magyar Köztársaság Helységnévtára 2009. KSH, 2009. (Hozzáférés: 2011. február 10.)[halott link]
Források
[szerkesztés]- Borovszky Samu: Nógrád vármegye
- Verőce honlapja˙[3]
- Kirándulás egy római kori őrtoronyhoz - VERŐCE