Statens kunstnerlønn
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/%28Karoline_and_Bj%C3%B8rnstjerne_Bj%C3%B8rnson_with_Nina_and_Edvard_Grieg%29_%283446749093%29.jpg/250px-%28Karoline_and_Bj%C3%B8rnstjerne_Bj%C3%B8rnson_with_Nina_and_Edvard_Grieg%29_%283446749093%29.jpg)
Statens kunstnerlønn var en årlig pengesum som utvalgte norske kunstnere mottok fra den norske staten som påskjønnelse for fremragende arbeid.[1] De som ble innvilget Statens kunstnerlønn, fikk den for livstid. Kunstnerlønnen ble også kalt diktergasje og komponistgasje, og ordningen varte fra 1863 til 1962. Den ble av statsråd Lars Moen i 1951 beskrevet som «ein honnør og ein takk frå samfunnet til kunstnarane for tilskotet deira til kulturlivet og kulturgrunnlaget».[2]
Historie
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Portrait_of_Camilla_Collett%2C_1893.jpg/250px-Portrait_of_Camilla_Collett%2C_1893.jpg)
Ordningen ble opprettet i 1863 og varte i hundre år, men allerede i 1860 fikk forfatteren Andreas Munch varig kunstnerlønn da han fikk statslønn som lektor ved Det Kongelige Frederiks Universitet (dagens Universitetet i Oslo).[3][4]
Ordningen økte i antall med årene. Selv om det lenge var flest forfattere, kom også andre kunstarter inn etterhvert. I 1927 var det 21 mottakere av kunstnerlønn. Antallet mottakere økte fram til ordningen ble avviklet i 1962; da var det 56 mottakere.[5] Kunstnerlønn ble tildelt av Stortinget, gjennom Stortingets vedtak om statsbudsjett. Regjeringa la fram forslag om nye kandidater gjennom forslaget til statsbudsjett. Det finnes flere eksempler på tildelinger som har skapt politisk debatt i stortingssalen, helt fram til 1940-årene; blant annet til Alexander Kielland, Arnulf Øverland, Sigurd Hoel og Aksel Sandemose.[1] De siste årene ble nominasjonene og tildelingen mer formalisert, slik at departementets og kunstnerorganisasjonenes forslag ble vedtatt uten særlig politisk splittelse. De som ble innvilget Statens kunstnerlønn, fikk den for livstid. Da ordningen ble avviklet, fikk de som allerede hadde fått innvilget kunstnerlønn, beholde ordningen. Den siste mottakeren av kunstnerlønn var Arne Ekeland, som døde i 1994.[6]
I 1962 presenterte Kirke- og undervisningsdepartementet en ny kunstnerstøtteordning, hvor de foreslo å erstatte kunstnerlønnordningen med et system med arbeidsstipend. På det prinsipielle planet var dette en overgang fra en premierende kunstnerstøtte til en stimulerende kunstnerstøtte.[7] I 1960-årene fikk man i økende grad også åremålsbaserte kunstnerstipendier gjennom Norsk kulturråd og kunstnerorganisasjonene.
Kunsterlønn ble i mindre omfang videreført som Statens æreslønn fra 1963. Fra 1983 deles det også ut Statens æresstipend. Pr. 2006 utgjorde både æresstipend og æreslønn 200 000 kr. Tildelingene er livsvarige, i motsetning til ordningen med statsstipendiater, hvor tildelingen opphører ved fylte 67 år. Æreslønn er skattefri, mens æresstipend regnes som skattbar inntekt.
Mottakere av kunstnerlønn
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Erik_Werenskiold_-_Erika_Nissen.jpg/250px-Erik_Werenskiold_-_Erika_Nissen.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Johanne_Mathilde_Dietrichson_Portrett_av_Knud_Bergslien_OB.00400.jpg/250px-Johanne_Mathilde_Dietrichson_Portrett_av_Knud_Bergslien_OB.00400.jpg)
- Nazistiske tildelinger
Under andre verdenskrig tildelte NS-styret kunstnerlønn til noen kunstnere. Disse tildelingene ble stoppet i 1945 etter at krigen var slutt. Kunstnerne som mottok kunstnerlønn fra NS-myndighetene var[10]: musikeren Alfred Andersen-Wingar (1941–1945), forfatteren Kristen Gundelach (1942–1945), forfatteren Ivar Sæter (1942–1945)[28], forfatteren Kåre Bjørgen (1942–1945), billedhuggeren Gunnar Utsond (1942–1945), komponisten Signe Lund (1942–1945), pianisten Rolf Brandt-Rantzau (1944–1945)
Mottakere av æreslønn og æresstipend
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e8/Dr._fil._Johan_Falkberget_%287602646026%29.jpg/190px-Dr._fil._Johan_Falkberget_%287602646026%29.jpg)
Æreslønn | kunstfelt | fra |
---|---|---|
Johan Falkberget | forfatter | 1963 |
Per Aabel[16][29] | skuespiller | 1973 |
Wenche Foss[29] | skuespiller | 2002 |
Dag Solstad [30] | forfatter | 2011 |
Æresstipend | kunstfelt | fra |
---|---|---|
Synnøve Anker Aurdal[29] | bildekunster | 1983 |
Stein Mehren[29] | forfatter | 1983 |
Arnold Eidslott[29] | forfatter | 1985 |
Nils Aas[29] | bildekunster | 1985 |
Erik Bye[29] | forfatter, sanger | 2002 |
Antonio Bibalo[29] | komponist | 2002 |
Se også
[rediger | rediger kilde]- Statens garantiinntekt for kunstnere, 1977–2012
- Statens kunstnerstipend, 2013–
- Statsstipendiat
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b (no) «kunstnerlønn» i Store norske leksikon
- ^ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z æ ø å aa ab ac ad ae af ag ah ai aj ak al am an Nils Johan Ringdal (1993). Ordenes pris : Den norske forfatterforening 1893-1993. Aschehoug. s. 34, 101, 159, 268–271. ISBN 8203173098.
- ^ «(no) Andreas Munch» i Norsk biografisk leksikon.
- ^ NOU 1973:2 Kunstnerstipend. Oslo: Universitetsforlaget. 1973. s. 13. ISBN 8200700496.
- ^ Historisk statistikk: Statens kunstnerstipendier i tall 1927–1992; ssb.no
- ^ Mangset, Per (1995). Norsk kunstnerpolitikk : organisasjonsmakt og statlig styring : et beskrivende oversyn. Norges forskningsråd. s. 36. ISBN 8212004244.
- ^ Stortingsmelding nr. 47, (1996-97) Kunstnarane; kapittel 4.4.1.1 Stipend
- ^ a b c d e f g h i j Lange, Kristian (1967). Norsk komponistforening gjennom 50 år. Norsk komponistforening. s. 17–18, 77.
- ^ Colletts diktergasje var halvparten av mannlige forfatteres diktergasje, og ble også omtalt som enkepensjon.
- ^ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z æ ø å aa ab ac ad ae af ag ah ai aj Norges statskalender; 1905, 1910, 1915, 1921, 1925, 1926, 1930, 1931, 1933, 1935, 1937, 1940, 1941, 1945, 1947, 1948, 1950, 1953, 1954, 1958, 1964
- ^ Norges musikkhistorie. 3 : 1870-1910 : romantikk og gullalder. Aschehoug. 1999. ISBN 8203221726.
- ^ «(no) David Monrad Johansen» i Norsk biografisk leksikon.
- ^ «(no) Gina Oselio» i Norsk biografisk leksikon.
- ^ «(no) Arne Eggen» i Norsk biografisk leksikon.
- ^ a b Budgett-innst. S. nr. 21. Innstilling fra universitets- og fagskolekomiteen om bevilgninger til videnskap, litteratur og kunst. (1935); stortinget.no
- ^ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x «Utvalget for statens æreslønn, statens kunstnerlønner […]. Årsmelding 1975». Stortingsforhandlinger 1974/75. Oslo: [Forvaltningstjenestene]. 1974. s. [815].
- ^ a b c d e f g h i j k l Musikkens verden. Oslo: Musikkens verden forlag. 1963. s. 1642 mfl.
- ^ Budgett-innst. S. nr. 21. (1937) Innstilling fra universitets- og fagskolekomiteen om bevilgning til videnskap, litteratur og kunst; stortinget.no
- ^ «(no) Per Reidarson» i Norsk biografisk leksikon.
- ^ a b c d e f g h i j «Tilråding frå universitets- og fagskulenemnda um løyving til kunstføremål». Stortingsforhandlinger 1949. Oslo. 1949. s. [507].
- ^ Torstein Torsteinson; Norsk kunstnerleksikon
- ^ a b c d «Stortinget øker kulturbevilgningene …». Arbeiderbladet 6. april 1940. 1940. s. 1.
- ^ Rudolph Thygesen; Norsk kunstnerleksikon
- ^ «(no) Kristen Holbø» i Norsk biografisk leksikon.
- ^ «(no) Hildur Andersen» i Norsk biografisk leksikon.
- ^ a b c d e f g Statens kunstakademi 60 år. Oslo: Nasjonalgalleriet. 1969.
- ^ «(no) Hauk Aabel» i Norsk biografisk leksikon.
- ^ «Vestopland 1942.05.26». Gjøvik. 1942.
- ^ a b c d e f g h Norges statskalender; 2003, 1996, 1985
- ^ Får 200.000 i året - resten av livet; Dagbladet, 17. juni 2011