Engervannet
Engervannet | |||
---|---|---|---|
Engervannet i 2010 | |||
Land | Norge | ||
Fylke | Akershus | ||
Kommune | Bærum | ||
Areal | 0,14 km²[1][2] | ||
Høyde | 0,4 moh. | ||
Posisjon | |||
UTM-koord. | 32V 585850 6640916 | ||
![]() Engervannet 59°53′49″N 10°32′04″Ø | |||
Engervannet i Bærum kommune i Akershus tilhører Øverlandsvassdraget og ligger ved Sandvika mellom Løkkeåsen og Sandviksåsen.
Tidligere hadde vannet navnet Folangr, som kommer fra at det var en trang fjordarm (-angr) den gang vannet sto mye høyere enn i dag. I dag krysses vannet av en bro/vei som heter Folangerbroen/-veien.
Sverres saga omtaler vannet da bøndene samlet seg på isen på Folangr i år 1200. Det var vinter, ufred i landet, og kongen lot sine folk vente oppe i Sandviksåsen (derav veinavnet Sverrestien) mens han selv gikk ned til Folangr for å spionere på hva bøndene snakket om.[2]
Vannet kom i fokus i 1942, da et britisk bombefly av typen Mosquito styrtet den 25. september og havarerte i Engervannet etter det første av to britiske angrep på Victoria Terrasse i Oslo. De to engelske pilotene omkom.[3][4]
Nordøst-enden av vannet, der Øverlandselva renner inn i Engervannet, er vannet svært grunt. Dette området er attraktivt for fugler. Blommenholm og Sandvika Tennisklubb har sine lokaler i dette området.
Rundt sørvestenden av vannet er området bebygget (Sandvika). Drammensbanen går langs vannets lange sydøst-bredd. I forbindelse med banens utvidelse til fire spor, ble det 2011–12 bli anlagt en turvei hvor det tidligere hadde vært et friområde for fuglelivet, mot protester fra naturverninteresser og også fra de to berørte velforeninger.
Normalt renner vannet fra Engervannet ut i Rønneelva, som møter Sandvikselva, like før Sandvikselva renner ut i Oslofjorden. Engervannet ligger imidlertid så lavt at når det er høyvann i Oslofjorden vil sjøvann ofte renne opp Rønneelva og inn i Engervannet. Vannet er på det dypeste 4 meter dypt,[2] men ved utløpet er det en terskel. Saltvann som strømmer inn ved høyvann, synker der til bunns og samler seg som brakkvann.[2]
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «NVE Atlas». Vassdrag – Innsjødatabase. Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 6. april 2015
- ^ a b c d «Engervannet». Store norske leksikon. 11. november 2010. Besøkt 9. april 2015.
- ^ «Engervannet». Markadatabasen. Skiforeningen. Besøkt 9. april 2015.
- ^ «Engervannet». Visit Norway. 24. juli 2013. Besøkt 9. april 2015.