Kristendemokraterne
Kristendemokraterne | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Land | Danmark | ||
Leder(e) | Jeppe Hedaa (2023-) | ||
Grunnlagt | 13. april 1970 | ||
Hovedkvarter | København (Vermlandsgade 51) | ||
Ungdomsorg. | Kristendemokratisk Ungdomsparti (2010–) | ||
Antall medlemmer | 2 502 (2020)[1] | ||
Ideologi | Kristendemokrati økologisme sosialkonservatisme | ||
Politisk posisjon | Sentrum | ||
Europeisk tilknytning | Det europeiske folkeparti | ||
Internasjonal tilknytning | Den sentrumdemokratiske internasjonale | ||
Nettsted | kd.dk (da) | ||
Folketinget | 1 / 179
| ||
Europaparlamentet | 0 / 13
| ||
Borgermestre | 0 / 98
| ||
Byråd | 11 / 2 436
| ||
Regionsråd | 1 / 205
| ||
År | Bef. | ±% |
---|---|---|
1970 | 1 230 | — |
1975 | 12 000 | +875,6% |
1980 | 10 440 | −13,0% |
1985 | 10 558 | +1,1% |
1990 | 9 347 | −11,5% |
1995 | 7 330 | −21,6% |
2000 | 6 186 | −15,6% |
2001 | 6 281 | +1,5% |
2002 | 6 208 | −1,2% |
2003 | 5 953 | −4,1% |
2004 | 5 581 | −6,2% |
2005 | 5 292 | −5,2% |
2006 | 5 288 | −0,1% |
2007 | 5 072 | −4,1% |
2008 | 4 052 | −20,1% |
2009 | 2 708 | −33,2% |
2010 | 2 445 | −9,7% |
2011 | 2 476 | +1,3% |
2012 | 2 397 | −3,2% |
2013 | 2 159 | −9,9% |
2014 | 2 004 | −7,2% |
2015 | 2 056 | +2,6% |
2016 | 2 060 | +0,2% |
2017 | 2 068 | +0,4% |
2018 | — | |
2019 | 2 321 | — |
2020 | 2 350 | +1,2% |
2021 | 2 502 | +6,5% |
2022 | 1 735 | −30,7% |
Kilde: [2] |
Kristendemokraterne er et kristendemokratisk politisk parti i Danmark. Det ble stiftet som Kristeligt Folkeparti den 13. april 1970, som en reaksjon på liberaliseringen av abortlovgivningen og frigivelsen av bildepornografi. Partiet ble dannet etter forbilde av Kristelig Folkeparti i Norge. Sitt nåværende navn fikk partiet i 2003. Historisk sett har partiet hatt størst oppslutning i bibelbeltet i Vestjylland.[3][4][5][6][7][8]
Kristeligt Folkeparti ble første gang valgt inn i Folketinget ved jordskredvalget i 1973. Partiet var representert i Folketinget frem til det akkurat falt for sperregrensen i 1994. Partiet satt i en sentrum–høyreregjering fra 1982 til 1988 og i en sentrum–venstreregjering fra 1993 til 1994. Partiet var på nytt innvalgt i Folketinget fra 1998 til 2005.[6][9] I 2010 meldte den tidligere konservative folketingsmannen Per Ørum Jørgensen seg inn i partiet, men mistet mandatet ved valget i 2011.[9] I 2021 meldte folketingsmann Jens Rohde seg inn.[10]
Partiet bygger på et kristent livssyn. Blant fanesakene er familiepolitikk, miljøvern og etiske spørsmål.[3][5][6]
Kristendemokraterne er medlem av Det europeiske folkeparti og Den sentrumdemokratiske internasjonale. Kristendemokraterne har aldri vært representert i Europaparlamentet.
Partiledere
[rediger | rediger kilde]- Jacob Christensen 1970–1973
- Jens Møller 1973–1979
- Flemming Kofod-Svendsen 1979–1990
- Jann Sjursen 1990–2002
- Marianne Karlsmose 2002–2005
- Bodil Kornbek 2005–2008
- Bjarne Hartung Kirkegaard 2008–2011
- Per Ørum Jørgensen 2011–2012
- Stig Grenov 2012–2019
- Isabella Arendt 2019–2022
- Marianne Karlsmose 2022
- Jeppe Hedaa 2023–d.d.
Valgresultater
[rediger | rediger kilde]Valgår | Stemmer | Prosent | Mandater |
---|---|---|---|
1971 | 57 072 | 1,9 % | 0 |
1973 | 123 573 | 4,0 % | 7 |
1975 | 162 734 | 5,3 % | 9 |
1977 | 106 082 | 3,4 % | 6 |
1979 | 82 133 | 2,6 % | 5 |
1981 | 72 174 | 2,3 % | 4 |
1984 | 91 623 | 2,7 % | 5 |
1987 | 79 664 | 2,4 % | 4 |
1988 | 68 047 | 2,0 % | 4 |
1990 | 74 174 | 2,3 % | 4 |
1994 | 61 507 | 1,9 % | 0 |
1998 | 85 656 | 2,5 % | 4 |
2001 | 78 793 | 2,3 % | 4 |
2005 | 58 071 | 1,7 % | 0 |
2007 | 30 013 | 0,9 % | 0 |
2011 | 28 061 | 0,8 % | 0 |
2015 | 29 077 | 0,8 % | 0 |
2019 | 61 215 | 1,7 % | 0 |
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ https://www.ft.dk/-/media/sites/ft/pdf/partier/om-politiske-partier/tal-og-fakta-om-partier/partiernes-medlemstal-fra-1960.ashx.
- ^ https://www.ft.dk/-/media/sites/ft/pdf/partier/om-politiske-partier/tal-og-fakta-om-partier/partiernes-medlemstal-fra-1960.pdf
- ^ a b Albæk, Erik, Green-Pedersen, Christoffer og Larsen, Lars Thorup (2012). «Morality Issues in Denmark: Politicies Without Politics». I Engeli, Isabelle, Green-Pedersen, Christoffer og Larsen, Lars Thorup. Morality Politics in Western Europe: Parties, Agendas and Policy Choices (engelsk). Palgrave Macmillan. s. 139. ISBN 978-0-230-30933-3.
- ^ Madeley, John T.S. (2006). «Christian Democrats (Denmark)». I Domenico, Roy P. og Hanley, Mark Y. Encyclopedia of Modern Christian Politics (engelsk). 1. Westport og London: Greenwood Press. s. 125. ISBN 0-313-33889-2.
- ^ a b Madeley, John T.S. (2004). «Life at the Northern Margin: Christian Democracy in Scandinavia». I Van Hecke, Steven og Gerard, Emmanuel. Christian Democratic Parties in Europe Since the End of the Cold War (engelsk). Leuven University Press. s. 217–241. ISBN 90-5867-377-4.
- ^ a b c Skou, Kaare A. (2007). «Kristendemokraterne». Dansk politik A–Å. Leksikon (dansk) (2 utg.). København: Lindhardt og Ringhof. ISBN 978-87-11-31440-1.
- ^ Holstein, Erik (16. september 2007). «Dødsklokker bimler for Kristendemokraterne» (dansk). Altinget. Besøkt 13. juli 2020.
- ^ Holst, Emma Qvirin (16. mai 2019). «Kampen spidser til i Vestjylland: Kristendemokraterne tæt på miraklet» (dansk). Altinget. Besøkt 13. juli 2020.
- ^ a b Skov, Christian Egander (17. august 2011). «Kristendemokraterne 1970-» (dansk). danmarkshistorien.dk. Besøkt 13. juli 2020.
- ^ Redder, Anders (26. april 2021). «Jens Rohde bliver kristendemokrat og giver partiet et comeback på Christiansborg». Jyllands-Posten. Besøkt 28. mai 2021. (Abonnement påkrevet)
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (da) Offisielt nettsted
- (en) Kristendemokraterne – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (da) Kristendemokraterne på Facebook
- (da) Kristendemokraterne på YouTube
- (da) Kristendemokraterne på X (tidligere Twitter)