Oppredning
Kildeløs: Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. (10. okt. 2015) |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/Scheidehus_blaafarvevaerket.jpg/250px-Scheidehus_blaafarvevaerket.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/023_skeidejenter.jpg/250px-023_skeidejenter.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Women_separating_ore_from_ordinary_stone.jpg/250px-Women_separating_ore_from_ordinary_stone.jpg)
Oppredning, også kalt mineralprosessering, er betegnelse på prosesser som skiller ut de verdifulle metallene og gråberget fra malmer til videre behandling. Prosessen ble gjerne tidligere gjort i nærheten av gruveinngangen og har gjennom tidene blitt gjennomført ved hjelp av flere forskjellige metoder.
Etymologi
[rediger | rediger kilde]Ordet oppredning kommer fra det tyske ordet aufbereitung, som igjen har sine røtter i det oldgermanske "reidi", som betyr å greie eller ordne.
Enhetsprosesser
[rediger | rediger kilde]Oppredning deles ofte inn i tre hovedgrupper; partikkelreduksjon, sikting og separering. Et moderne oppredningsverk benytter ofte enhetsoperasjoner fra alle disse tre gruppene.
Partikkelreduksjon
[rediger | rediger kilde]Deles ofte inn i knusing, grove prosesser, og maling (nedmaling), for finere prosesser. I tillegg brukes begrepet mikronisering for produksjon av ultrafint materiale.
Sikting
[rediger | rediger kilde]Sikteprosesser skiller mineralkorn etter størrelse og i noen tilfeller også kornform. Hensikten er å skille ut partikler med en viss størrelse fra resten av partiklene i en materialstrøm, enten vått eller tørt.
Separering
[rediger | rediger kilde]Også kalt oppkonsentrering, er betegnelse for en rekke prosesser som skiller mineraler fra hverandre basert på mineralenes spesielle egenskaper som for eksempel egenvekt, magnetisme, overflateegenskaper og elektrostatiske egenskaper.
Sjeiding
[rediger | rediger kilde]I norsk gruvedrift tilbake på 1600-tallet og frem til midten av 1900-tallet var manuell grovsortering av malmen brukt, sjeiding. Sjeide, skeide eller scheide betyr å sortere malmholdig stein fra ikke malmholdig stein. Ordet kommer fra tysk: zu Scheiden; å dele. Sjeide anleggene lå oftest nær gruvene eller bruddene for å spare transport, og regnes derfor som en del av bergverksdrift. Felsen, som er det uinteressante som blir skeidet bort, ble utsortert og tippet i nærheten mens steiner inneholdende interessante forbindelser blir sendt videre til foredling. Dette kan være smelting, røsting, eller separasjon på annen måte. Sjeiding var den enkleste formen for sortering hvor utplukking foregikk for hånd etter utseende og vekt og det var tradisjonelt et kvinne- og barnearbeid.[1]
Jigging eller herdvasking
[rediger | rediger kilde]Jigging er en gammel metode der de tyngre bestanddelene havner på bunnen og på denne måten blir skilt ut. For å få de tyngste delene til å havne nederst benyttes vibrasjon eller vann. Herdevasking bruker mye av de samme prinsippene med tyngde, vann og risting. Herdevasking blir fremdeles brukt.
Magnetisk separasjon
[rediger | rediger kilde]Magnetisk separasjon kan brukes på malm som lar seg påvirke av magneter. Finknust masse passerer magneten og malmen, skilles på denne måten ut.
Flotasjon
[rediger | rediger kilde]Flotasjon brukes mye til å skille masser med ulike egenskaper som materialoverflate eller ulik egenvekt.
Optisk sortering
[rediger | rediger kilde]En annen metode er optisk sortering, der man bruker kameraer eller andre sensorer for å direkte registrere en optiske eller andre egenskaper på en partikkel, for deretter å skille den ut fra massestrømmen.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Sjeide – lokalhistoriewiki.no». lokalhistoriewiki.no. Besøkt 1. april 2024.
Etterbehandling
[rediger | rediger kilde]Etter oppredningsverket kan neste steg være et smelteverk, noe som er vanlig for mange malmer. Andre ganger er produktet ferdig og det går videre til sluttbruk, eksempelvis knust kalk til jordbruksformål.