Legnica
Legnica
| |
---|---|
![]() | |
Koordinate: 51°12′N 16°9′E / 51.200°N 16.150°E | |
Država | ![]() |
Vojvodstvo | Donjošlesko |
Povjat | Legnica |
Vlast | |
- gradonačelnik | Tadeusz Krzakowski |
Površina | |
- Ukupna | 56.3 km²[1] |
Visina | 113[1] |
Stanovništvo (2019.) | |
- Grad | 99,350[1] |
- Gustoća | 1,765 stan. / km²[1] |
Vremenska zona | UTC+1 (UTC+2) |
Poštanski broj | 59-220[1] |
Karta | |
Pozicija Legnice u Poljskoj |
Legnica (njemački: Liegnitz, latinski: Lignitium) je grad od 99,350 stanovnika[1] na zapadu Poljske u Donjošleskom vojvodstvu.
Legnica leži na ušću Czarne Wode u Kaczawu (pritoka Odre)[2] udaljena sedamdesetak km sjeverozapadno od Wrocława.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Dom_mieszkalny_%E2%80%9E%C5%9Bledzi%C3%B3wka%E2%80%9D.jpg/240px-Dom_mieszkalny_%E2%80%9E%C5%9Bledzi%C3%B3wka%E2%80%9D.jpg)
Legnica je nikla kao utvrda u 12. vijeku, - 1248. postala je prijestolnica istoimenog vojvodstva.[3] Status grada dobila je 1252. i ubrzo postala važno trgovište, na bazi manufakturne proizvodnje tkanina.[3]
Legnicom su 500 godina vladali Pjastovići, a nakon tog je ona kao i cijela Šlezija bila pod vlašću čeških, habsburških, pruskih i njemačkih vladara.[2] Tokom Tridesetogodišnjeg rata za njenu utvrdu su vođene krvave bitke.[2]
Kod Legnice su se odigrale velike bitke u kojima se odlučivala sudbina Evrope.
Prva - 1241. u kojoj su Mongoli porazili poljsku vojsku pod vodstvom Henrika II[3], i otišli dalje na zapad. Druga - 1760. za Sedmogodišnjeg rata kad je pruska vojska Fridrika II pobijedila austrijsku, i treća - 1813. u kojoj su rusko-pruske koalicijske snage pod zapovjedništvom maršala Blüchera porazile napoleonovu vojsku.[2]
Teško je razorena za Drugog svjetskog rata.[3] Nakon rata od 1945. do 1993. Legnica je postala velik garnizon Crvene armije, a nakon raspada SSSR-a, Oružanih snaga Ruske Federacije. Zbog tog su je zvali - Mala Moskva. U Legnici su se donosile strateške odluke u vezi sa sigurnošću Evrope i svijeta. Iz tog garnizona su sovjetske trupe u augustu 1968. marširale na Čehoslovačku.[2]
Od 1992. Legnica je sjedište vlastite biskupije.[3]
Od arhitektonskih spomenika Legnica ima srednjovjekovni pjastovski zamak, katedralu sv. Marije, par baroknih crkvi i monumentalni kompleks Viteške akademije.[2]
Grad ima muzej bakra, umjetničku galeriju, teatar, kulturni centar i veliku javnu biblioteku.
Današnja Legnica je grad tekstilne, prehrambene industrije i velike metalurške kompanije KGHM Polska Miedź, velikog proizvođača bakra i srebra.
Od davnina je poznata po premetima od mesinga koje izrađuju lokalne zanatlije.[3]
Legnica ima ugovore o partnerstvu sa slijedećim gradovima;[2]
Wuppertal, Njemačka 1993
Drogobič, Ukrajina 1999
Blansko, Češka 2000
Roanne, Francuska 2006
Meissen, Njemačka 2017