GoldenEye
ГолденЕyе | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Жанр | трилер | ||
Режија | Мартин Цампбелл | ||
Продуцент | Барбара Броццоли Том Певснер Антхонy Wаyе Мицхаел Г. Wилсон | ||
Сценарио | Јеффреy Цаине Бруце Феирстеин | ||
Улоге | Пиерце Броснан Сеан Беан Изабелла Сцорупцо Фамке Јанссен | ||
Музика | Ериц Серра | ||
Фотографија | Пхил Мехеуx | ||
Монтажа | Террy Раwлингс | ||
Дистрибуција | МГМ/УА Дистрибутион Цо. | ||
Датум(и) премијере | 13. 11. 1995(Неw Yорк)
| ||
Трајање | 130 мин. | ||
Земља | ![]() | ||
Језик | енглески | ||
Буџет | $58,000,000 | ||
Кронологија | |||
| |||
|
Златно око (енг. ГолденЕyе) британски је акцијски трилер из 1995. То је 17. филм о Јамесу Бонду и први с Пиерцеом Броснаном у главној улози. За разлику од претходних филмова из серијала, сценариј није био темељен на дјелима Иана Флеминга, иако је наслов филма преузет од Флемингове родне куће на Јамајци. Оригиналну причу написао је Мицхаел Франце, који је послије сурађивао с неколико других писаца на преради сценарија, а филм је режирао Мартин Цампбелл. У филму, Бонд покушава спријечити војно удружење да не употријеби сателитско оружје Златно око против Лондона, што би било погубно за свјетско господарство.
Златно око објављен је 1995. након правних битки које су оставиле пукотину од шет година, тијеком чега је Тимотхy Далтон одустао од улоге Јамеса Бонда, а замијенио га је Пиерце Броснан. Јуди Денцх постала је прва глумица која је утјеловила лик M-а. Златно око био је први Бонд филм снимљен након распада Совјетског Савеза и краја Хладног рата, што је пружило позадину за радњу. Филм је зарадио релативно позитивне критике, а добро је прошао и на боx-оффицеу, пуно боље од Далтонових филмова. Критичари су филм доживјели као модернизацију серијала, а Броснана као дефинитивни напредак у односу на свог претходника.
Продукција
[уреди | уреди извор]Дозвола за убојство, претходни Бонд филм, није добро прошао на боx-оффицеу, што је разочарало продуценте. Осим тога, 1989. је твртка МГМ/УА продана аустралској групи Qуинтеx, која је хтјела спојити компанију с Патхеом. Дањаq, швицарска подружница ЕОН-а, тужила је МГМ/УА, дистрибутера филма, зато што је лиценца припала Патхеу, који је намјеравао емитирати Бонд серијал на телевизији у неколико земаља диљем свијета без одобрења Дањаqа. Те правне битке одгодиле су филм за неколико година.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/PierceBrosnan%28CannesPhotoCall%29.jpg/140px-PierceBrosnan%28CannesPhotoCall%29.jpg)
Док су битке трајале, Тимотхy Далтон је требао играти Бонда и у новом филму, како је потписао уговор на три филма. У интервјуу 1993., Далтон је рекао како је Мицхаел Франце писао причу за филм који се требао почети снимати у сијечњу или вељачи 1994. Међутим, рок није испоштован, а у травњу 1994. Далтон је службено одустао од улоге. Продуценти су ангажирали Пиерцеа Броснана, који је требао преузети улогу од Рогера Моореа још 1985., али је био спријечен због обавеза у серији Ремингтон Стееле.
Филм је продуцирала твртка Алберта Р. Броццолија, ЕОН Продуцтионс. Како се његово здравље погоршавало (умро је седам мјесеци након премијере филма), продукцију су преузели његова кћер Барбара Броццоли и Мицхаел Г. Wилсон. Продуценти су умјесто редатеља пет претходних филмова, Јохна Глена, ангажирали Новозеланђанина Мартина Цампбелла. Цампбелл ће 2006. режирати Цасино Роyале. Продуценти нису изабрали ни дугогодишњег сценариста Рицхарда Маибаума. Након што је Мицхаел Франце написао оригинални сценариј, доведен је Јеффреy Цаине како би га преправио. Цаине је задржао многе Францеове идеје, али је убацио пролог за уводну секвенцу. Кевин Wаде је дотјерао сценариј, а Бруце Феирстеин је додао завршни печат. Сценариј су потписали Цаине и Феирстеин, док је Франце добио признање за причу, што је сматрао неправедним, посебно јер је сматрао како додаци нису унаприједили његову оригиналну верзију. Wаде није потписан, али му је одано признање кад је лик ЦИА-ина агента назван Јацк Wаде.
Иако прича није била темељена на раду Иана Флеминга, наслов Златно око дошао је од имена Флемингова имања на Јамајци гдје је писао романе о Бонду.
Пад комунизма у Русији био је главни предмет уводне шпице коју је креирао Даниел Клеинман (који је тај посао преузео након смрти Маурицеа Биндера 1991.). Шпица приказује колапс и уништење неколико грађевина повезаних са Совјетским Савезом, као што су црвена звијезда и срп и чекић. Клеинман је у интервјуу рекао како је шпица требала препричати оно што се догађало у комунистичким земљама кад се комунизам распадао.
Филм се није могао снимати у студијијма Пинеwоод будући да су били резервирани па је стара творница Роллс Роyцеа у Хертфордсхиреу претворена у филмски студио. Продуценти су послије рекли како би Пинеwоод био премален.
Продуцентима је помоћ пружила и француска морнарица, која је уступила на располагање фрегату ФС Ла Фаyетте и најновији хеликоптер, Еуроцоптер Тигер. Француска влада такођер је допустила да се у промотивној кампањи користе морнарички логотипи. Међутим, продуценти су се посвађали с министарством обране око Броснанова противљења француским тестирањима нуклеарног оружја и његове повезаности с Греенпеацеом; као резултат свега, Французи су отказали премијеру филма у Француској.
Радња
[уреди | уреди извор]Прича почиње с Бондом који улази у погон кемијског оружја у Аркангелу, у Совјетском Савезу, с пријатељем и колегом агентом Алецом Тревелyаном, 006 (Сеан Беан). Тијеком мисије, Тревелyана је заробио и погодио пуковник Аркадиј Григорович Оурумов (Готфриед Јохн); Бонд успијева побјећи и диже погон у зрак.
Девет година послије, након распада Совјетског Савеза, Оурумов, сада генерал и шеф руског свемирског одјела, и Xениа Онатопп (Фамке Јанссен), чланица Јанусове криминалне организације, украду прототип хеликоптера Тигер тијеком демонстрације и одлазе до сателитског оружја Златно око у комплекс у Севернаји, у Русији. Ондје убијају програмере и украду контролни диск за оружје. Како би прикрили крађу, испаљују један од два сателита Златно око на комплекс, узроковавши тако електромагнетски пулс који уништава опрему у бази и руши надолазећи МиГ на зграду. Одлазе с програмером који ради за Јануса, Борисом Гришенком (Алан Цумминг) у хеликоптеру који није оштећен. Наталyа Симонова (Изабелла Сцорупцо), друга програмерка, једина је преживјела. Договара састанак с Гришенком у Ст. Петерсбургу, гдје је он издаје Онатопповој.
Бонд се у Ст. Петерсбургу преко ЦИА-иног агента Јацка Wадеа (Јое Дон Бакер) састаје Валентином Жуковским (Роббие Цолтране), руским шефом мафије. Жуковски му послије тога договара састанак са шефом Јануса, а испоставља се да је то сами Тревелyан, који је инсценирао властиту смрт у Аркангелу. Он планира окренути други сателит Златно око на Лондон, што ће онеспособити електрични сустав како би прикрио пљачку Банк оф Енгланд. Бонд су онесвијестили, а буди се у хеликоптеру Тигер са Симоновом. Хеликоптер је програмиран да испали два пројектила којим ће уништити сам себе, али бјеже избацивши се са сједала тренутак прије експлозије.
Бонда и Симонову затвара руска влада, а испитују их министар обране, Дмитри Мишкин (Тцхекy Карyо) и Оурумов. Током испитивања, Симонова оптужује Оурунова за инцидент у Севернаји. Схвативши како је умијешан, Оурумов убија Мишкина и побјегне са Симоновом у ауту. Бонд их почиње слиједити у тенку кроз Ст. Петерсбург све до оклопљеног влака, гдје сусреће Тревелyана и Онатоппову. Бонд убија Оурумова како би спасио Симонову, док Тревелyан и Онатоппова успијевају побјећи. Док откуцава сат на уређају за самоуништење, Бонд користи ласерски сат како би побјегао изрезавши под тренутак прије него што је влак експлодирао.
Бонд и Симонова одлазе на Кубу како би нашли сателитски тањур који би се требао употријебити за други сателит. Након што им је авион срушен у џунгли, напада их Онатоппова, објешена на уже из хеликоптера. Бонд причвршћује њезино уже и почне пуцати у хеликоптер. Хеликоптер повлачи Онатоппову на стабло, убивши ју. Бонд и Симонова улазе у контролну базу сателита, гдје Симонова програмира сателит како би се зрака вратила из Земљине атмосфере. Бонд уништава контроле сателита како Гришенко не би могао управљати њиме. Након борбе с Бондом, Тревелyан пада на дно сателита, гдје га згњечи распадајућа полуга. Бонд успијева побјећи у хеликоптеру са Симоновом, а на земљи се састаје с Wадеом и групом америчких маринаца.
Возила и направе
[уреди | уреди извор]Златно око је био први филм у којем је кориштен БМW З3. Аутомобил је кориштен за потребе филма неколико мјесеци прије него што је постао доступан на тржишту, а специјални "007 модел" продан је исти дан кад је дошао на тржиште. У филму, ауто је опремљен уобичајеним Q-овим направама, укључујући самоуништавајући уређај и пројектиле Стингер који се налазе иза фарова.
Бонд је привремено возио Астон Мартин ДБ5, који је био опремљен с неколико направа. У њему се налази и хладњак, у којем стоји шампањац и двије чаше, комуникацијски сустав, док су гласовне команде и факс уграђени у CD плаyер.
Златно око је био први филм у којем Бонд не носи сат Ролеx. Броснан је носио Омегу како би модернизирао Бондов имиџ. Линдy Хемминг, дизајнерица костима, рекла је у часопису Тхе Еуропеан Магазине како је Ролеx "постао обичан". У филму, Бондов сат може даљински детонирати мине, а има уграђен ласер који пролази кроз метал.
Глумци
[уреди | уреди извор]- Пиерце Броснан - Јамес Бонд
- Сеан Беан - Алец Тревелyан
- Изабелла Сцорупцо - Наталyа Симонова
- Фамке Јанссен - Xениа Онатопп
- Јое Дон Бакер - Јацк Wаде
- Јуди Денцх - M
- Готтфриед Јохн - Генерал Аркадиј Григорович Оурумов
- Роббие Цолтране - Валентин Дмитрович Зуковскy
- Алан Цумминг - Борис Гришенко
- Тцхекy Карyо - Министар обране Дмитри Мишкин
- Десмонд Ллеwелyн - Q
- Самантха Бонд - Гђица. Монеyпеннy
Критике и награде
[уреди | уреди извор]Критике су биле релативно позитивне, а на интернетском порталу Роттен Томатоес објављено је да је 84 посто прегледаних критика било позитивно, док се на сродном порталу, Метацритиц, може наћи податак о само 65 посто. У Цхицаго Сун-Тимесу, Рогер Еберт је дао филму три од четири звјездице, а написао је како је Броснанов Бонд "више сензитивнији, рањивији и психолошки комплекснији" од претходника. Јамес Бернардинелли описао је Броснана као "напредак у односу на Далтона" са "смислом за хумор који иде уз његов природни шарм", али је приговорио како је "једна четвртина Златног ока испуњена чистим убијањем".
Од филма Дозвола за убојство, свијет се драстично промијенио. Златно око био је први Јамес Бонд филм који је настао након пада Берлинског зида и распада Совјетског Савеза. Многи су двојили је ли Јамес Бонд више релевантан у модерном свијету будући да се Бонд у претходним филмовима често борио против совјетских непријатеља. Уистину, већина филмске индустрије је сматрала како би оживљавање Бонд серијала било испразно те да би Бонда требало оставити као "икону прошлости". Међутим, кад је филм објављен, серијал је успјешно оживљен те се успјешно прилагодио деведесетима. Један од главних аспеката модернизације је појављивање женске особе у улози M-а, као први филм из серијала. У филму, нова M брзо успоставља ауторитет, рекавши Бонду да је "сексист, женомрза��ки диносаур" и "реликт Хладног рата". Ово индицира да је Бонд приказан пуно мање хладан од оног Тимотхyја Далтона из 1989.
Екстерни линкови
[уреди | уреди извор]- МГМ'с оффициал ГолденЕyе wебсите
- ГолденЕyе на сајту ИМДб
- Златно око на Роттен Томатоес-у (en)
- Златно око на Боx Оффице Мојо-у