Западнобачки управни округ
![]() | Овај чланак садржи списак литературе (штампане изворе и/или веб-сајтове) коришћене за његову израду, али његови извори нису најјаснији зато што има премало извора који су унети у сам текст. Молимо вас да побољшате овај чланак тако што ћете додати још извора у сам текст (инлајн референци). |
Западнобачки управни округ | |
---|---|
![]() | |
Држава | ![]() |
Регион | Војводина |
Историјске области | Западна Бачка |
Админ. центар | Сомбор |
Површина | 2.420 km2 |
Становништво | 2022. |
— број ст. | 154.491 |
— густина ст. | 63,84 ст./km2 |
Позивни број | +381 (0)25 |
Општине и градови | 4 Апатин Кула Оџаци Град Сомбор |
Број насеља | 37 (5 градских и 32 сеоска) |
Званични веб-сајт |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Districts_Vojvodina.png/220px-Districts_Vojvodina.png)
Западнобачки округ се налази у северном делу Републике Србије. Према подацима са последњег пописа 2022. године у округу је живело 154.491 становника[1] Седиште округа је град Сомбор.
Градови и општине
[уреди | уреди извор]Округ обухвата следеће градове и општине:
- Град Сомбор место Сомбор
- Општина Апатин место Апатин
- Општина Оџаци место Оџаци
- Општина Кула место Кула
-
Градови и општине Западнобачког округа
-
Градови и општине Западнобачког округа
Становништво
[уреди | уреди извор]Према попису из 2002. године, на простору округа живело је 213.242 становника, од чега у општини Сомбор 97.263 становника, у општини Кула 48.306 становника, у општини Апатин 32.793 становника и у општини Оџаци 35.474 становника. Становништво целог округа представља 2,85% становништва Србије, и 10,59% становништва Војводине.
По густини насељености округ спада у ред средње насељених у Војводини са 88 становника по километру квадратном, што је испод просека Војводине, који износи 94 становника по km², али изнад просека Србије, који износи 85 становника по km².
Етничке групе
[уреди | уреди извор]Према националној структури становништва у округу већину чине Срби (62,91%), а затим следе Мађари (10,19%), Хрвати (6,05%), Црногорци (4,29%), Југословени (3,21%), Русини (2,58%), Буњевци (1,31%), Украјинци, Пољаци, Немци, Албанци, Турци, Чеси, Словаци итд.
-
Етничка мапа Западнобачког управног округа 2002. године
-
Етничка мапа Западнобачког управног округа 2002. године
Култура
[уреди | уреди извор]Сомбор је град богате културне традиције. На административном подручју Града Сомбора налазе се следећи споменици културе:
- Иконостаси Велике и Мале православне цркве и Српска православна црква у Стапару су заштићени споменици, докази дуге историје овог града,
- Зграда Жупаније с почетка XIX века,
- Римокатоличка црква и Фрањевачки самостан из XVIII века.
Привреда
[уреди | уреди извор]Општина Сомбор данас располаже са 100.000 хектара пољопривредног земљишта, од чега је око 97.000 хектара обрадивих површина. Поред ратарске, велики значај има и сточарска производња.
Још интензивнији развој остварује се у индустрији. Индустрија у потпуности покрива прераду сировина из пољопривреде.
Начелник ЗБУО
[уреди | уреди извор]- Латинка Васиљковић, од 2015.
- Рајко Мајсторовић, од октобра 2013. до 2015.[2]
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Коначни резултати пописа становништва, домаћинстава и станова 2022. (књига 1, национална припадност општине и градови)” (PDF). popis2022.stat.gov.rs. Приступљено 9. 7. 2023.
- ^ Латинка Васиљковић нова начелница ЗБУО