1923
Изглед
(преусмерено са 1923.)
Миленијум: | 2. миленијум |
---|---|
Векови: | |
Деценије: | |
Године: | |
![]() | |
![]() |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Von_au%C3%9Fen_nicht_begehbares_Geb%C3%A4ude_an_Barbarossaschlucht_20190821_02.jpg/236px-Von_au%C3%9Fen_nicht_begehbares_Geb%C3%A4ude_an_Barbarossaschlucht_20190821_02.jpg)
1923. је била проста година.
Догађаји
[уреди | уреди извор]
Јануар
[уреди | уреди извор]- 8. јануар — Након извештаја Репарационе комисије крајем 1922. да Немачка касни са испорукама угља на име ратне одштете Француској и Белгији, француске и белгијске трупе ушле су у Рурску област.
- 10. јануар — Литвански становници територије Мемел су се побунили против одлуке Друштва народа да област остане под француским мандатом.
Фебруар
[уреди | уреди извор]- 10. фебруар — Основан је Тексашки технолошки универзитет у Лабоку.
Март
[уреди | уреди извор]- 18. март — Избори за народне посланике Краљевине СХС.
- 23. март — У Нишу је потписан споразум између Краљевина СХС и Бугарске у вези са међудржавним проблемима ове две државе.
Април
[уреди | уреди извор]![]() | Овај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Мај
[уреди | уреди извор]![]() | Овај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Јун
[уреди | уреди извор]- 9. јун — У Бугарској државним ударом оборена влада Александра Стамболијског, лидера Земљорадничког народног савеза Бугарске.
Јул
[уреди | уреди извор]- 24. јул — У Лозани је потписан мировни уговор између Турске и савезничких сила којим се Турска одрекла свих нетурских територија које је изгубила у Првом светском рату, али је добила Једрене и источну Тракију, чиме су дефинитивно одређене границе европског дела турске државе.
Август
[уреди | уреди извор]- 2. август — Калвин Кулиџ је положио заклетву као 30. председник САД након смрти Ворена Хардинга.
Септембар
[уреди | уреди извор]- 13. септембар — Генерал Мигел Примо де Ривера извршио је, уз одобрење краља Алфонса XIII, државни удар у Шпанији и завео војну диктатуру.
Октобар
[уреди | уреди извор]- 13. октобар — Турски парламент је прогласио Анкару, бившу Ангору, главним градом Турске.
- 29. октобар — Турска је проглашена републиком након распада Османског царства.
Новембар
[уреди | уреди извор]- 9. новембар — Пивнички пуч када су вођа нацистичке партије, Адолф Хитлер, славни генерал из Првог светског рата, Ерих Лудендорф, и друге вође Кампфбунда, неуспешно покушали да преузму власт у Минхену, у Баварској, (Немачка).
Датум непознат
[уреди | уреди извор]- Википедија:Непознат датум — Авионска линија Париз - Будимпешта продужена до Београда.
- Википедија:Непознат датум — Основан је ФК Хајдук Стапар.
Рођења
[уреди | уреди извор]Јануар
[уреди | уреди извор]- 3. јануар — Драгутин Гостушки, српски композитор. (†1998)
- 4. јануар — Саво Скоко, српски војни историчар. (†2013)
- 14. јануар — Михајло Бата Паскаљевић, српски глумац (†2004)
- 28. јануар — Иво Робић, хрватски певач, пионир југословенске поп музике (†2000)
Фебруар
[уреди | уреди извор]- 2. фебруар — Светозар Глигорић, српски шахиста. (†2012)
- 8. фебруар — Милорад Бата Михаиловић, српски сликар. (†2011)
- 24. фебруар — Михаило Марковић, српски филозоф (†2010)
Март
[уреди | уреди извор]- 12. март — Волтер Шира, амерички астронаут. (†2007)
- 23. март — Серс Копи, италијански бициклиста. (†1951).
- 31. март — Шошана Дамари, израелска певачица (†2006)
Април
[уреди | уреди извор]- 4. април — Никола Хајдин, српски инж. грађевине, академик. (†2008)
- 8. април — Ђурђевка Чакаревић, оперска певачица (†2006)
- 29. април — ��рвин Кершнер, амерички редитељ. (†2010)
Мај
[уреди | уреди извор]- 10. мај — Илинка Марић, виолинисткиња, професор виолине
- 27. мај — Хенри Кисинџер, амерички политичар (†2023)
- 29. мај — Милутин Мића Татић, српски глумац (†1991)
- 31. мај — Реније III од Монака, кнез Монака 1949-2005. (†2005)
Јун
[уреди | уреди извор]- 11. јун — Олга Спиридоновић, српска глумица. (†1994)
- 19. јун — Живка Матић, српска глумица (†1998)
- 12. јун — Мића Поповић, српски сликар (†1996)
Јул
[уреди | уреди извор]- 2. јул — Вислава Шимборска, пољска песникиња. (†2012)
- 20. јул — Душан Дукић, српски географ. (†2013)
Август
[уреди | уреди извор]- 8. август — Стево Г. Опачић, народних херој Југославије. (†2016)
- 16. август — Шимон Перес, израелски политичар. (†2016)
- 17. август — Мира Ступица, српска глумица. (†2016)
- 22. август — Петар Грачанин, начелник генералштаба ЈНА и председник председништва Србије (†2004)
- 29. август — Ричард Атенборо, британски редитељ. (†2014)
Септембар
[уреди | уреди извор]- 1. септембар — Роки Марчано, амерички боксер (†1969)
- 6. септембар — Нада Димић, партизанка и народни херој (†1942)
- 6. септембар — Петар II Карађорђевић, краљ Југославије (†1970)
- 26. септембар — Мија Алексић, српски глумац. (†1995)
Новембар
[уреди | уреди извор]- 1. новембар — Гордон Руперт Диксон, канадски писац (†2001)
- 6. новембар — Антоније Исаковић, српски књижевник (†2002)
- 6. новембар — Татјана Лукјанова, српска глумица (†2003)
- 8. новембар — Џек Килби, амерички инжењер. (†2005)
- 18. новембар — Алан Шепард, амерички астронаут. (†1998)
Децембар
[уреди | уреди извор]- 2. децембар — Марија Калас, грчка оперска певачица (†1977)
- 3. децембар — Стјепан Бобек, најбољи фудбалер Партизана свих времена. (†2010)
- 6. децембар — Савка Дабчевић-Кучар, хрватска политичарка (†2009)
- 11. децембар — Милка Ивић, српски лингвиста. (†2011)
Непознат датум
[уреди | уреди извор]- Википедија:Непознат датум — Никола Беровски, македонски учитељ и просветитељ (†1993)
Смрти
[уреди | уреди извор]Јануар
[уреди | уреди извор]- 1. јануар — Константин I Грчки, грчки краљ. (*1868)
- 3. јануар — Јарослав Хашек, чешки књижевник (*1883)
- 9. јануар — Иван Гранец, хрватски фудбалер (*1897)
Фебруар
[уреди | уреди извор]- 10. фебруар — Вилхелм Конрад Рендген, немачки физичар (*1845)
Март
[уреди | уреди извор]- 2. март — Сара Бернар, француска глумица (*1844)
- 8. март — Јоханес ван дер Валс, холандски физичар (*1837)
- 16. март — Александар Николајевич Лодигин, совјетски проналазач (*1847)
- 16. март — Милена Петровић, црногорска краљица (*1847)
- 30. март — Јан де Вос, градоначелник Антверпена (*1844)
Април
[уреди | уреди извор]- 5. април — Џорџ Херберт, 5. гроф од Карнарвона, енглески египтолог и археолог (*1866)
- 17. април — Јан Коћера, чешки архитекта и сликар (*1871)
Јун
[уреди | уреди извор]Јул
[уреди | уреди извор]- 23. јул — Панчо Виља, вођа Мексичке револуције (*1878)
Август
[уреди | уреди извор]- 2. август — Ворен Хардинг, 29. амерички председник (*1865)
- 5. август — Ватрослав Јагић, хрватски слависта (*1838)
- 19. август — Вилфредо Парето, италијански економиста и социолог (*1848)
Септембар
[уреди | уреди извор]- 21. септембар — Марко Стојановић, српски фотограф (*1844)
- 23. септембар — Петар Ј. Живковић, српски математичар (*1847)
- 23. септембар — Иво Ћипико, српски књижевник (*1869).
- 25. септембар — Богдан Медаковић, адвокат и политичар (*1852)
Октобар
[уреди | уреди извор]- 28. октобар — Стојан Протић, српски политичар (*1857)
Новембар
[уреди | уреди извор]- 2. новембар — Стеван Алексић, српски сликар (*1876)
- 25. новембар — Константин Јовановић, српски архитекта (*1849)
Децембар
[уреди | уреди извор]- 21. децембар — Пера Добриновић, српски глумац (*1853)
- 27. децембар — Љуис Доменек и Мунтанер, каталонски архитекта (*1850)
- 28. децембар — Гистав Ајфел, француски архитекта (*1832)
Непознат датум
[уреди | уреди извор]- Википедија:Непознат датум — Стефан Недић Ћела, четнички војвода
Нобелове награде
[уреди | уреди извор]- Физика — Роберт Миликен
- Хемија — Фриц Прегл
- Медицина — Фредерик Грант Бантинг и Џон Џејмс Ричард Маклауд
- Књижевност — Вилијам Батлер Јејтс
- Мир — Награда није додељена
- Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године