Сенат Републике Српске
![]() |
Овај чланак је дио серије о политичком систему Републике Српске |
Сенат Републике Српске је савјетодавно тијело највиших уставних институција Републике Српске.
Историја
[уреди | уреди извор]Народна скупштина је на сједници од 4. априла 1997. усвојила Закон о Сенату Републике Српске, по којем је његове чланове именовао предсједник Републике Српске из реда истакнутих личности које су запажено доприносиле националном, јавном, научном и културном животу Републике Српске. Сенаторима мандат траје седам година, с могућношћу њиховог поновног именовања. Сједнице Сената сазива и њима предсједава предсједник Републике Српске.[1]
Састав
[уреди | уреди извор]Према члану 89. Устава Републике Српске Сенат има до 55 чланова које именује предсједник Републике. За чланове Сената именују се истакнуте личности из јавног, научног и културног живота. Сенатор се именује на седам година, с могућношћу да буде именован још један узастопни мандат.
Сједнице Сената сазива и предсједава им предсједник Републике. Сенат се конституише и отпочиње с радом када предсједник Републике именује најмање половину од укупног броја сенатора предвиђеног Уставом.
Организација и начин функционисања Сената уређује се Законом о Сенату Републике Српске.[2]
Надлежности
[уреди | уреди извор]Сенат Републике Српске разматра питања од посебног значаја за политички, национални, економски и културни развој Републике Српске и даје највишим уставним институцијама мишљење о тим питањима, као што су:[3]
- уставноправни положај Републике Српске и спољнополитичка питања у складу са суверенитетом и територијалним интегритетом Босне и Херцеговине;
- доношење измјена Устава Републике Српске и нацрте системских закона;
- питања рада институција Босне и Херцеговине у вези са статусним питањима Републике, као и питања односа између ентитета у Босни и Херцеговини;
- развојна и привредна питања Републике Српске;
- питања избјеглица, расељених лица и повратника;
- питања која се односе на права Републике Српске на специјалне и паралелне односе са сусједним државама, као и питања развоја односа са исељеништвом широм свијета;
- и друга важна питања од значаја за Републику Српску и њене народе и грађане.
Сенатори
[уреди | уреди извор]Сазив 2017.
[уреди | уреди извор]Сазив из 2017. године је конституисан 8. јануара, и укупно је именован 41 сенатор, укључујући предсједника Републике, који је по функцији предсједника Републике, члан Сената.[4] Већина сенатора је изабрана по други, или трећи, пут. Дана 28. јуна 2017. предсједник Републике Српске је именовао 3 нова сенатора.[5] Децембра 2023. године предсједник Милорад Додик именовао је Александра Вулина и Антона Касиповића за сенаторе.[6][7]
Тренутно Сенат броји 35 чланова.[8]
Чланови Сената:
- др Бранко Бојовић, САД, хирург
- др Александар Вулин, Београд, политичар
- др Јелена Гускова, Русија, доктор историјских наука, академик САНУ
- Григорије Дурић, Мостар, епископ захумско-херцеговачки и приморски
- Милорад Додик, Бања Лука, предсједник Републике Српске
- Борко Ђурић, Бања Лука, предсједник привредне коморе РС
- Миливоје Иванишевић, Београд, председник Института за истраживање српских страдања у XX вијеку
- Антон Касиповић, Бања Лука, бивши министар у Влади Републике Српске
- др Ненад Кецмановић, Београд, политиколог
- др Богдана Кољевић, Београд, филозоф
- др Рајко Кузмановић, Бања Лука, бивши предсједник Републике Српске
- Емир Кустурица, Београд, режисер
- др Владимир Лукић, Бања Лука, бивши предсједник Владе Републике Српске
- Синиша Љепојевић, Београд, новинар
- Славко Митровић, Бања Лука, савјетник предсједника Републике Српске
- др Стево Мирјанић, Бања Лука, министар у Влади Републике Српске
- Светозар Михајловић, Бијељина, привредник
- др Милимир Мучибабић, Београд, социолог
- др Боса Ненадић, Београд, правница
- Борислав Паравац, Добој, бивши српски члан Предсједништва Босне и Херцеговине
- др Стево Пашалић, Зворник, демограф
- Ранко Рисојевић, Бања Лука, књижевник
- др Жељко Родић, Бања Лука, доктор примаријус медицине
- Филип Савић, Србац, изабран као најбољи студент у историји бањалучког Електротехничког факултета
- Радмила Смиљанић, Београд, првакиња Опере Народног позоришта у Београду
- Станко Станић,[5] Бања Лука, професор на Економском факултету, бивши ректор Универзитета у Бањој Луци
- Славенко Терзић[5], Београд, историчар
- Бошко Томић, Источно Сарајево, бивши министар у Влади Републике Српске
- др Милан Томић, Брчко, правник
- др Иван Томљеновић, Бања Лука, бивши потпредсједник Републике Српске
- Бранко Тупањац, Требиње, привредник
- Маринко Умичевић, Бања Лука, привредник
- Немања Умићевић, Нови Град, студент
- Жељка Цвијановић, Бања Лука, по функцији а након избора за предсједника Републике Српске 2018. године
- Александар Џомбић, Бања Лука, бивши предсједник Владе Републике Српске
- др Иванка Шего, Бања Лука, доктор медицине
Сенатор који је тражио разрјешење током мандата:
- др Милан Благојевић, Бања Лука (сенатор у периоду јануар — мај 2017, затражио разрјешење због неспојивости функција.[9])
Сенатори који су преминули током сенаторског мандата:
- др Смиља Аврамов, Београд, стручњак за међународно право
- Љубомир Зуковић, Нови Сад, књижевник, бивши министар у Влади Републике Српске и академик АНУРС
- др Душко Јакшић, Бања Лука, директор бањалучког Економског института
- Арије Ливне, Израел, шеф представништва Републике Српске у Израелу, савјетник предсједника Републике Српске
- Манојло Миловановић, Бања Лука, пензионисани генерал-пуковник Војске Републике Српске
- Рајко Петров Ного, Београд, књижевник
- Слободан Павловић, Бијељина, привредник
- др Слободан Перовић, Београд, правник
- Живко Радишић, Бања Лука, бивши српски члан Предсједништва Босне и Херцеговине
- др Фуад Туралић, Бања Лука, бивши министар у Влади Републике Српске
- Чедомир Црногорац,[5] Бања Лука, професор на ПМФ-у
-Подебљаним словима су означени сенатори који су изабрани други, односно трећи, мандат.
Сазив 2009.
[уреди | уреди извор]Сазив из 2009. приликом конституисања 15. маја требало је да броји 42 сенатора, али се бивши предсједник Републике Српске Мирко Шаровић није нашао на коначном списку, јер је и даље на снази била одлука високог представника у БиХ о забрани обављања било које јавне функције. Накнадно је за 42. сенатора именован Милорад Закић.
Закон о измјенама и допунама Закона о Сенату Републике Српске из 2010. године је дефинисао да је предсједник Републике члан Сената чији мандат тече избором на функцију предсједника Републике и остаје члан Сената и након престанка обављања функције предсједника. Тако је санатор у овом сазиву током свог мандата, и након престанка мандата предсједника Републике, био Рајко Кузмановић, те Милорад Додик, током свог мандата.
Чланови Сената на крају мандата:
- Алекса Буха, академик АНУРС, бивши министар спољних послова Републике Српске
- Милутин Вујић,
- Милутин Вучковац, љекар-гинеколог
- Јелена Гускова, доктор историјских наука, академик САНУ
- Милорад Додик, предсједник Републике Српске, избором на мјесто предсједника постао сенатор
- Бранко Ђерић, бивши председник Владе Републике Српске
- Милорад Закић, економиста
- Љубомир Зуковић, књижевник, бивши министар у Влади Републике Српске и академик АНУРС
- Миливоје Иванишевић, председник Института за истраживање српских страдања у XX вијеку
- Душко Јакшић, директор Економског института, Бања Лука
- Ненад Кецмановић, политиколог
- Рајко Кузмановић, предсједник Републике Српске, измјеном закона о Сенату посао сенатор, остао сенатор и наком престанка обављања функције предсједника Републике
- Арије Ливне, дипломата, савјетник председника Владе Републике Српске
- Саво Лончар, савјетник председника Владе Републике Српске
- Владимир Лукић, бивши председник Владе Републике Српске
- Здравко Маријанац, професор
- Манојло Миловановић, пензионисани генерал-пуковник Војске Републике Српске
- Стево Мирјанић, доктор наука
- Светозар Михајловић, привредник
- Милимир Мучибабић, социолог
- Боса Ненадић, правница
- Рајко Петров Ного, књижевник
- Слободан Павловић, привредник
- Борислав Паравац, политичар
- Слободан Перовић, правник
- Никола Поплашен, бивши председник Републике Српске
- Живко Радишић, политичар
- Ранко Рисојевић, књижевник
- Жељко Родић, доктор примаријус медицине
- Радмила Смиљанић, првакиња Опере Народног позоришта у Београду
- Славенко Терзић, историчар
- Милан Томић, правник
- Иван Томљеновић, бивши потпредседник Републике Српске
- Јовица Тркуља, правник
- Бранко Тупањац, привредник
- Фуад Туралић, бивши министар у Влади Републике Српске
- Иванка Шего, доктор медицине
Сенатор који је смијењен током мандата:
- Драган Чавић, бивши председник Републике Српске (сенатор до јануара 2011. када га је смијенио Предсједник Републике Српске Милорад Додик.)
Сенатори који су преминули током сенаторског мандата:
- Милорад Екмечић, академик АНУРС и САНУ, српски историчар
- Ђемал Колонић, професор Електротехничког факултета, Бања Лука
- Предраг Лазаревић, књижевни критичар
- Бранко Милановић, књижевник, академик АНУРС
- Мирослав Микеш, адвокат и правник
- Митрополит дабробосански Николај (Мрђа), митрополит Српске православне цркве
-Подебљаним словима су означени сенатори који су изабрани други мандат.
Сазив 1996.
[уреди | уреди извор]Први сазив Сената, у саставу од 28 сенатора, је именован 1. септембра 1996, од стране тадашњег предсједника Републике Српске Биљане Плавшић.
- Смиља Аврамов, стручњак за међународно право
- Бошко Башкот,
- Алекса Буха, академик АНУРС, бивши министар спољних послова Републике Српске
- Момир Војводић,
- Владимир Димитријевић,
- Гојко Ђого, књижевник
- Веселин Ђуретић, историчар
- Миливоје Иванишевић, председник Института за истраживање српских страдања у XX вијеку
- Драгош Калајић, сликар, новинар и писац
- Момо Капор, књижевник и академик АНУРС
- Епископ зворничко-тузлански Василије (Качавенда)
- Момчило Крајишник, бивши председник Народне скупштине Републике Српске
- Василије Крестић, историчар и академик САНУ
- Предраг Лазаревић, књижевник
- Славко Леовац, бивши председник и члан АНУРС
- Војислав Лубарда, књижевник
- Радован Макић,
- Војислав Максимовић, књижевник и академик АНУРС[10]
- Гашо Мијановић, правник, академик АНУРС
- Митрополит дабробосански Николај (Мрђа),
- Милена Ноковић,
- Рајко Петров Ного, књижевник
- Срђо Срдић,
- Владо Стругар, историчар и академик САНУ и ЦАНУ
- Љубомир Тадић, професор филозофије и члан САНУ
- Славенко Терзић, историчар
- Брана Црнчевић, књижевник
- Коста Чавошки, професор и академик САНУ
Накнадно је у састав именовано још 13 сенатора:
- Драгослав Аврамовић,
- Душан Видаковић,
- Новица Војиновић,
- Владимир Глишић,
- Радомир Давидовић,
- Миодраг Јовичић,
- Епископ захумско-херцеговачки и приморски Атанасије (Јевтић),
- Ненад Кецмановић, политиколог
- Епископ бањалучки Јефрем (Милутиновић),
- Милоје Милићевић,
- Милимир Мучибабић, социолог
- Часлав Оцић,
- Митрополит црногорско-приморски Амфилохије (Радовић).
Види још
[уреди | уреди извор]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Wikisource-logo.svg/38px-Wikisource-logo.svg.png)
Извори
[уреди | уреди извор]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Wikisource-logo.svg/38px-Wikisource-logo.svg.png)
- ^ http://www.narodnaskupstinars.net/sites/default/files/upload/dokumenti/fotomonografija/cir/NSRS_1991-2011.pdf
- ^ Закон о Сенату Републике Српске („Службени гласник Републике Српске“, број 8/97)
- ^ Члан 3. Закона о Сенату Републике Српске („Службени гласник Републике Српске“, бр. 8/97 и 50/10)
- ^ „Ko su sve novi-stari senatori Srpske? Od Emira Kusturice do Marinka Umićevića”. Приступљено 22. 1. 2017.
- ^ а б в г Предсједник Српске именовао нове чланове Сената
- ^ Dodik imenovao Vulina za senatora Republike Srpske
- ^ Dodik imenovao Kasipovića za senatora
- ^ Чланови Сената
- ^ Sudija Blagojević zatražio razrješenje u Senatu RS
- ^ „Биографија Војислава Максимовића” (PDF). Филозофски факултет Универзитета у Источном Сарајеву. 2012. Архивирано из оригинала (PDF) 02. 05. 2014. г. Приступљено 20. 5. 2012.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Влада Републике Српске: Премијер Додик присуствовао првој сједници Сената Републике Српске (језик: српски)
- Вечерње Новости: Сенат Републике Српске — Десна рука система 15.05.2009[мртва веза] (језик: српски)
- Председник Републике Српске: Одржана Друга сједница Сената Републике Српске 23. новембар 2009.[мртва веза] (језик: српски)
- Уставни суд Републике Српске: Сенат Републике Српске (језик: српски)
- еНовости: Сенатори Поплашен, Радишић и Миловановић 20.04.2009. (језик: српски)
- Фронтал: Сенат Републике Српске: Прва сједница новог сазива 15.05.2009. (језик: српски)
- Глас Српске: Међу сенаторима и бивши председници 19.04.2009. (језик: српски)
- Председник Републике Српске: Чланови Сената Републике Српске Архивирано на сајту Wayback Machine (27. јун 2021) (језик: српски)
- Ostao samo jedan senator (језик: српски)