Frö: Skillnad mellan sidversioner
Zquid (Diskussion | Bidrag) mIngen redigeringssammanfattning |
Kyllo (Diskussion | Bidrag) städ |
||
Rad 1: | Rad 1: | ||
Förguden i nordisk mytologiFrej |
|||
{{Källor behövs|datum=2023-03}} |
{{Källor behövs|datum=2023-03}} |
||
[[Bild:Dycotyledon_seed_diagram.svg|thumb|Bestånddelarna i ett frö. På bilden syns beståndsdelarna utskrivna på engelska. Dessa motsvarar på svenska ''frövita'' (endosperm), ''fröskal'' (seed coat), ''fröärr'' (hilum), ''grodd'' (embryo), ''hypokotyl'' (hypocotyl; länk mellan roten och plantans gröna ovandel), ''kotyledon'' (cotyledon; hjärtblad/groddblad), ''mikropyl'' (micropyle; kanal mellan integumentens spetsar i ett fröanlag), ''radikel'' (radicle; den första rot fröet skickar ut).]] |
[[Bild:Dycotyledon_seed_diagram.svg|thumb|Bestånddelarna i ett frö. På bilden syns beståndsdelarna utskrivna på engelska. Dessa motsvarar på svenska ''frövita'' (endosperm), ''fröskal'' (seed coat), ''fröärr'' (hilum), ''grodd'' (embryo), ''hypokotyl'' (hypocotyl; länk mellan roten och plantans gröna ovandel), ''kotyledon'' (cotyledon; hjärtblad/groddblad), ''mikropyl'' (micropyle; kanal mellan integumentens spetsar i ett fröanlag), ''radikel'' (radicle; den första rot fröet skickar ut).]] |
||
Ett '''frö''' är [[fortplantningskropp]]en hos [[fröväxter]]. |
Ett '''frö''' är [[fortplantningskropp]]en hos [[fröväxter]]. kärna om det är ett hårt innandöme som i [[bär (botanik)|bär]] eller [[stenfrukt]]. Ett frö består av ett embryo, eventuellt näringsvävnad, och ett skal. Frön kan vara nakna, som hos [[barrväxter]], eller inneslutna i [[frukt]]er, som hos [[blomväxter]]. Embryot utvecklas ur ett befruktat ägg som sitter i fröämnet. [[Integument (botanik)|Integument]]en som omsluter ägget utvecklas sedan till fröskal. Fröämnen sitter i fruktämnet hos blomväxter och på kottfjällen hos barrväxter. |
||
Hos nakenfröiga växter, till exempel barrträd, bildas fröet från ett inte inneslutet fröämne, medan fröet eller fröna hos gömfröiga växter (blomväxter) är inneslutna i en frukt. Fröet kan variera i storlek från nästan mikroskopiskt litet, som hos orkidéer, till mycket stort, som hos vissa palmer. Normalt består fröet av grodd (embryo), näringsvävnad (frövita, endosperm) och fröskal. |
Hos nakenfröiga växter, till exempel barrträd, bildas fröet från ett inte inneslutet fröämne, medan fröet eller fröna hos gömfröiga växter (blomväxter) är inneslutna i en frukt. Fröet kan variera i storlek från nästan mikroskopiskt litet, som hos orkidéer, till mycket stort, som hos vissa palmer. Normalt består fröet av grodd (embryo), näringsvävnad (frövita, endosperm) och fröskal. |
||
Rad 18: | Rad 18: | ||
== Externa länkar == |
== Externa länkar == |
||
{{ |
{{}} |
||
Versionen från 19 juni 2023 kl. 09.19
Den här artikeln behöver källhänvisningar för att kunna verifieras. (2023-03) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Dycotyledon_seed_diagram-en.svg/250px-Dycotyledon_seed_diagram-en.svg.png)
Ett frö är fortplantningskroppen hos fröväxter. Det kallas kärna om det är ett hårt innandöme som i bär eller stenfrukt. Ett frö består av ett embryo, eventuellt näringsvävnad, och ett skal. Frön kan vara nakna, som hos barrväxter, eller inneslutna i frukter, som hos blomväxter. Embryot utvecklas ur ett befruktat ägg som sitter i fröämnet. Integumenten som omsluter ägget utvecklas sedan till fröskal. Fröämnen sitter i fruktämnet hos blomväxter och på kottfjällen hos barrväxter.
Hos nakenfröiga växter, till exempel barrträd, bildas fröet från ett inte inneslutet fröämne, medan fröet eller fröna hos gömfröiga växter (blomväxter) är inneslutna i en frukt. Fröet kan variera i storlek från nästan mikroskopiskt litet, som hos orkidéer, till mycket stort, som hos vissa palmer. Normalt består fröet av grodd (embryo), näringsvävnad (frövita, endosperm) och fröskal.
Den färdiga grodden innehåller anlaget till den första roten, primärroten, och anlaget till växtens ovanjordiska delar, skotten. Grodden har också anlagen till ett eller två hjärtblad, beroende på om det är en en- eller en tvåhjärtbladig växt; hos många barrträd är hjärtbladen flera. Fröets näringsvävnad innehåller beroende på växtgrupp fetter, proteiner, stärkelse och/eller hemicellulosa. Den färdigutvecklade grodden och näringsvävnaden fyller vanligen upp hela fröet.
Ibland har näringsvävnaden helt eller nästan helt förbrukats före fröets mognad, och i sådana fall lagras näringen upp i grodden, som hos trädgårdsböna och valnöt. Riklig näringsvävnad finns hos gräs och palmer, medan orkidéerna helt saknar sådan. Fröskalet är ofta tjockväggigt och utgör ett viktigt skydd för grodden. Fröskalet har ibland olika anordningar som underlättar fröets spridning, till exempel klibbighet, hår eller kloböjda borst. Små enfröiga frukter (nötter) kallas i dagligt tal ofta frön (exempelvis gräsfrön).
Galleri
-
Frön i en röd jalapeño.
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör frö.