Balder (1870)
| |||
![]() Balder under ånga. Målning av okänd konstnär. | |||
Allmänt | |||
---|---|---|---|
Typklass/Konstruktion | Ångkorvett | ||
Namne | Balder | ||
Historik | |||
Byggnadsvarv | Karlskronavarvet | ||
Sjösatt | 11 juli 1870 | ||
I tjänst | 13 oktober 1870 | ||
Öde | Tagen ur tjänst den 27 april 1901 Historia:[1] | ||
Tekniska data | |||
Längd | 62 m | ||
Bredd | 11,5 m | ||
Djupgående | 5,6 m | ||
Deplacement | 1873 ton | ||
Maskin | 1 x 2 cyl Motala liggande ångmaskin 1380 Ihk | ||
Maximal hastighet | 12,5 knop (ångmaskin) | ||
Besättning | 218 st | ||
Bestyckning | 6 x 167 mm bakladdade kanoner m/69 2 x 30 pund mynningsladdade kanoner Tekniska data:[2] | ||
Balder, officiellt HM Ångkorvett Balder[a], var en ångkorvett i svenska flottan. Balder byggdes på Karlskronavarvet mellan 1867 och 1870 som resultat av ett riksdagsbeslut 1865 beträffande modernisering av flottan. Hon sjösattes 11 juli 1870. Mellan åren 1872–1901 gjorde hon ett flertal långresor. Mellan 1881–82 gjorde hon en resa på nio månader som gick från Stockholm till Danmark, Tyskland, Västindien, Venezuela, Colón och New York innan fartyget återvände till Karlskrona. Sista långresan gjordes 1900–1901 och gick bland annat till Saint-Barthélemy där man besökte orten Gustavia och det gamla fortet "Gustaf III".[2] Balder utrangerades år 1901 och såldes för upphuggning 1911.
Utformning
[redigera | redigera wikitext]Balder var 62 meter lång, 11,5 meter bred och hade ett djupgående på 5,6 meter. Standarddeplacementet uppgick till drygt 1 873 ton. Hon var helt byggd i trä och var fregattacklad med en total segelarea på 1.364 m². Under segel kunde hon komma upp i en fart av 13 knop.
Utöver seglen var Balder utrustad med en tvåcylindrig Motala liggande ångmaskin, med en styrka på 1 380 indikerade hästkrafter, vilket gav fartyget en toppfart på 12,5 knop. Fartygets kolförråd uppgick till drygt 270 ton.
Den ursprungliga bestyckningen bestod av sex 16,7 cm bakladdade kanoner m/69 samt två 30-pundiga mynningsladdade kanoner.
Besättningen bestod av 218 man.
Historia
[redigera | redigera wikitext]Balder byggdes efter riksdagsbeslut 1865-66 i enlighet med då gällande tankar om att flottan, utöver monitorer och pansarkanonbåtar, skulle bestå av opansrade ångkorvetter försedda med pansarbrytande artilleri.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Fartygsportr%C3%A4tt-Korvett_-_Sj%C3%B6historiska_museet_-_O_04937.tif/lossy-page1-257px-Fartygsportr%C3%A4tt-Korvett_-_Sj%C3%B6historiska_museet_-_O_04937.tif.jpg)
Fartyget sjösattes den 11 juli 1870 och togs i tjänst den 13 oktober samma år. Trots att hon formellt sett betecknades som ett stridande örlogsfartyg, fungerade hon som ett seglade skol- och övniningsskepp och ombestyckades också successivt.
År 1886 bestod bestyckningen av följande pjäser:
- 2x 15,2 cm kanoner m/83,
- 6x 12,2 cm kanoner m/81,
- 1x 65 mm båt- och landstigningskanon m/86,
- 2x 38 mm snabbskjutande kanoner m/84
- 4x 12 mm kulsprutor m/75
Den aktra 12 cm kanonen ersattes år 1894 med två 12,2 cm kanoner m/81 och ytterligare en kulspruta tillkom. Efter att ha utrangerats låg hon upplagd för att slutligen säljas för upphuggning 1911.
Se även
[redigera | redigera wikitext]Kommentarer
[redigera | redigera wikitext]- ^ Förkortningen "HMS" (Hans/Hennes Majestäts Skepp) började inte användas av svenska flottan förrän efter 1950. Tidigare användes ”HM” (Hans Majestäts) följt av fartygstyp och namn.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Karlsson, Jan-Erik. ”Balder (3)”. Arkiverad från originalet den 17 maj 2008. https://web.archive.org/web/20080517052340/http://www.fatburen.org/jan-erik.karlsson/balder3.htm. Läst 29 november 2009.
- ^ [a b] ”Fartygsdata Balder”. Garnisonssällskapet Göteborg. Arkiverad från originalet den 13 augusti 2010. https://web.archive.org/web/20100813023259/http://www.gsgbg.se/Historik/balder.htm. Läst 29 november 2009.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Gustaf von Hofsten, Jan Waernberg (2003). Örlogsfartyg, Svenska maskindrivna fartyg under tretungad flagg. Luleå: CB Marinlitteratur. ISBN 91-973187-3-6