Мокен (народ)
Мокен Moken | |
---|---|
![]() Дівчинка народу мокен | |
Кількість | ~ 2,000-3,000 осіб |
Ареал | ![]() ![]() |
Раса | південні монголоїди |
Мова | мокенська мова |
Мокен (також Mawken або Morgan; бірм. ဆလုံ လူမျိုး; тай. ชาวเล, трансліт. chao le, дос. «sea people») — австронезійська етнічна група на архіпелазі Мергуї (група приблизно з 800 островів, на які претендують М'янма і Таїланд.) чисельністю від 2000 до 3000 тисяч чоловік, культура якої заснована на кочовому способі життя. Більшість представників — мисливці-збирачі на морі.
Перебувають під загрозою зникнення.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/Sea_Nomads_distribution_map.jpg/300px-Sea_Nomads_distribution_map.jpg)
Тайські мокени проживають в селах, розташованих на Сурінських островах (Національний парк Му Ко Сурін)[2][3] в Пхукеті, на північно-східному березі острова Пхукет і на сусідніх островах Пхіпхі в провінції Крабі[4].
Називають себе мокен. Назва "мокен" включає всі племена, які розмовляють австронезійськими мовами і живуть на берегах і островах в Андаманському морі, на західному березі Таїланду, в провінціях Сатун, Транг, Крабі, Пхукет, Панг Нга, і Ранонг, біля архіпелагу Мергуї держави М'янма. Група включає в себе мокенів, мокленів (моклемів), оранг-сірехів і оранг-лаутів. Останні ж, оранг-лаути є змішаним народом, який сформувався, коли малайці з'явилися на острові Ланта і змішалися з прото-малайцями оранг-сірех, що жили на цьому острові.
Бірманці називають мокенів Selung, Salone, або Chalome[5].
У Таїланді їх називають Chao Ley (люди моря) або Chao nam (люди з води), хоча ці терміни також вільно використовуються для позначення ураков-лавой і навіть оранг-лаут. У Таїланді освічених мокенів називають Thai Mai (нові тайці).
Мокен також називають морськими циганами, загальним терміном, який відноситься до всіх народів Південно-Східної Азії. Урак-лавой іноді класифікуються як мокенів, але вони відрізняються лінгвістично і етнологічно, мокен набагато тісніше пов'язані з малайцами[6][7].
Мокени визначаються за спільною культурою і розмовляють мокенською мовою, що належить до австронезійської мовної родини.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Moken_boat.jpg/220px-Moken_boat.jpg)
Знання мокенів про море, його флору і фауну допомагає їм виживати, використовуючи для добування їжі списи і сітки.
Частина бірманських мокенів досі веде кочовий спосіб життя, мешкаючи більшу частину свого життя в морі на дерев'яних човнах, що називаються "Кабанга", які слугують не лише як транспорт, а й як кухня, спальня і вітальня.
Спроби М'янми і Таїланду асимілювати мокенів в більш широку регіональну культуру практично не мали успіху. Наразі мокен стикаються з невизначеним майбутнім, оскільки їхня популяція зменшується, а кочовий спосіб життя та неврегульованість правового статусу спонукає до нехтування імміграційнимим законами, програмами зі збереження і розвитку морського середовища.[8][9][10][11]
У 2005 році ЗМІ приділяли велику увагу островам, де живуть мокени, під час відновлювальних робіт після руйнівного цунамі в Південно-Східній Азії, яке забрало сотні тисяч життів. Завдяки знанням мокен про море, під час цунамі 2004 року вдалося врятуватися великій кількості людей.[12][13]
- ↑ David E. Sopher (1965). "The Sea Nomads: A Study Based on the Literature of the Maritime Boat People of Southeast Asia". Memoirs of the National Museum. 5: 389–403.
- ↑ Environmental, social and cultural settings of the Surin Islands. Архів оригіналу за 23 квітня 2016. Процитовано 23 листопада 2018.
- ↑ "Национальный парк Му Ко Сурин" National Park, Wildlife and Plant Conservation Department, Bangkok, Thailand [Архівовано 2014-06-27 у Archive.is];
- ↑ Bauerlein, Monika (November 2005) "Sea change: they outsmarted the tsunami, but Thailand's sea gypsies could be swept away by an even greater force" Mother Jones 30(6): pp. 56–61;
- ↑ Anderson, John (1890). The Selungs of the Mergui Archipelago. London: Trübner & Co. pp. 1–5.
- ↑ Classification of Urak Lawoi language. Архів оригіналу за 15 грудня 2012. Процитовано 23 листопада 2018.
- ↑ Dr. Supin Wongbusarakum (December 2005). Urak Lawoi of the Adang Archipelago, Tarutao National Marine Park, Satun Province, Thailand. Архів оригіналу (Microsoft Word) за 28 червня 2006. Процитовано 1 серпня 2015.
- ↑ Some classifications do not include Moken under the Malayan languages, or even under the Aboriginal Malay group of languages. "Ethnologue report for Moken/Moklen" Ethnologue [Архівовано 29 серпня 2012 у Wayback Machine.]. Moken is considered part of, but isolated within the (Nuclear) Malayo-Polynesian family, displaying no particular affinities to any other (Nuclear) Malayo-Polynesian language. Moreover, it has undergone strong areal influence from neighbouring Mon–Khmer languages, comparable to, but apparently independently from the Chamic languages[en].
- ↑ 'The ocean is our universe' - Survival International. Survivalinternational. Архів оригіналу за 19 липня 2020. Процитовано 8 січня 2017.
- ↑ The Moken of Burma and Thailand. Human Rights Watch. Архів оригіналу за 13 жовтня 2020. Процитовано 8 січня 2017.
- ↑ The Moken. Projectmoken.com. Архів оригіналу за 13 жовтня 2020. Процитовано 8 січня 2017.
- ↑ Leung,Rebecca (25 грудня 2005). Sea Gypsies See Signs In The Waves. 60 Minutes. CBS News. Архів оригіналу за 8 жовтня 2013. Процитовано 23 листопада 2018.
- ↑ Jones, Mark (6 травня 2005). Thailand's fisherfolk rebuild after tsunami. Reuters. Архів оригіналу за 23 травня 2006. also from
- "The Sea Gypsies" [Архівовано 24 вересня 2015 у Wayback Machine.] (CBS-TV; 60 Minutes; 2005).
- Salons: Sea Gypsies @ Enchanting Myanmar
- Moken: Sea Gypsies @ National Geographic (Subscription Required)
- Moken: Sea Gypsies @ National Geographic (Tsunami Extra)
- Phuket Magazine: The Moken – Traditional Sea Gypsies
- ProjectMaje.org [Архівовано 2 грудня 2018 у Wayback Machine.] – Burma "Sea Gypsies" Compendium
- Moken language and verbs [Архівовано 17 серпня 2018 у Wayback Machine.]
- Ethnologue report for Moken [Архівовано 29 серпня 2012 у Wayback Machine.]
- The Sea Gypsies of Surin Island – Expeditions, Research in Applied Anthropology
- "The Sea Gypsies of Surin Island" by Antonio Graceffo [Архівовано 3 жовтня 2013 у Wayback Machine.]
- images of Moken children underwater
- Moken-Video-NAG
- A reading list of books on the Moken and the Mergui Archipelago [Архівовано 30 квітня 2019 у Wayback Machine.]
- Moken music, Archive.org