Funkcionalismus
Funkcionalismus je architektonický směr, který lze zařadit do obecného pojmu moderní architektura. Ta začala krystalizovat ve 20. letech 20. století a podobně jako předcházející historické slohy, hledala svůj výraz ve formách vyjadřujících její filozofii, ovlivněnou celospolečenskými změnami. V oblasti architektury a stavebnictví to znamenalo stavět domy podle jejich funkce a zároveň reagovat na požadavky průmyslu.[1] Ve dvacátých a třicátých letech byl funkcionalismus vedoucím architektonickým slohem i v Československu a svými realizacemi v meziválečném období přiřadil československou architekturu k evropskému vrcholu.[2]
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Villa_Tugendhat-20070429.jpeg/220px-Villa_Tugendhat-20070429.jpeg)
Památka UNESCO
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Brno_%C5%BDabov%C5%99esky_Kolonie_Nov%C3%BD_d%C5%AFm_1.jpg/220px-Brno_%C5%BDabov%C5%99esky_Kolonie_Nov%C3%BD_d%C5%AFm_1.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Praha_Veletr%C5%BEn%C3%AD_pal%C3%A1c_jih.jpg/220px-Praha_Veletr%C5%BEn%C3%AD_pal%C3%A1c_jih.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/78/Bellavista-Klampenborg-Arne_Jacobsen.jpg/220px-Bellavista-Klampenborg-Arne_Jacobsen.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Bellavista_-_Klampenborg._Arne_Jacobsen.jpg/220px-Bellavista_-_Klampenborg._Arne_Jacobsen.jpg)
Koncept funkcionalismu
editovatKoncept funkcionalismu dle první definice od Louise Sullivana z roku 1893 lze shrnout jednou větou takto: „Forma následuje funkci“. Pro funkcionalistickou architekturu jsou typické účelové budovy jednoduchých tvarů. Používají se v ní převážně nové materiály (např. šamotové cihly, železo nebo beton).
Architektura, jak tvrdí Adolf Loos, jeden z předních představitelů funkcionalismu v Českých zemích,[p 1][2] nepatří mezi umění, což ale neznamená, že nemá splňovat estetické ideály. Obdobně Le Corbusier představil funkcionalismus ve svém díle jako novou formu, která se dokázala oprostit od okázalosti a kultu strojené estetiky přetrvávající ještě počátkem 20. let 20. století. Formy považované za přeplácanost a zbytečnou komplikovanost byly nahrazeny geometrickou čistotou tvarů. Funkcionalismus se vzdává ornamentů. Často je uváděno, že Loos označil ornament za zločin. To je ovšem chyba neboť pouze napsal knihu Ornament a zločin, ve které se i tomuto věnoval. Proti ornamentu se vysloveně postavil Le Corbusier, který říká: „Dekorace je smyslné a primitivní povahy, stejně jako barva, a hodí se toliko pro nižší třídy, sedláky a divochy.“ Le Corbusier také stanovil proslulých „Pět bodů moderní architektury (funkcionalismu)“. Těchto pět tezí prakticky shrnuje hlavní vymoženosti tehdejší techniky:
- Sloupy: stavět domy na sloupech, čímž se uvolní přízemí pro zeleň a volný pohyb.
- Střešní zahrady: technika plochých střech umožňuje budovat na střechách zahrady. Nahrazují zeleň, kterou dům místu odebral.
- Volný půdorys: sloupy nesou síly všech podlaží, což umožňuje voln�� členění prostoru nenosnými příčkami.
- Pásová okna: systém sloupů umožňuje vést dlouhá okna mezi sloupy.
- Volné průčelí: konzolovitě vyvedené stropy uvolňují průčelí pro řešení oken bez přímé návaznosti na vnitřní dělení.
Charakteristické rysy a realizace
editovatCharakteristickým rysem funkcionalistických staveb se stala železobetonová skeletová konstrukce a volný půdorys. Kromě jednotlivých moderně řešených veřejných a obytných staveb, vznikla v letech 1932–1936 v Praze 6 - Dejvicích Osada Baba (osada Svazu československého díla Praha),[3] řešená předními českými architekty s přispěním nizozemského architekta Marta Stama. Dále to byla kolonie Nový dům v Brně nebo město Zlín.
O významu meziválečné funkcionalistické architektury v Československu svědčí účast proslulých architektů: Adolfa Loose (Müllerova vila), Ludwiga Mies van der Roheho (Vila Tugendhat),[4] Le Corbusiera (Zlín) nebo Marta Stama (Paličkova vila).[2]
Kromě Československa vznikly pozoruhodné funkcionalistické stavby i v dalších zemích (Německo, Nizozemsko, Francie, Belgie, Dánsko).
Mezinárodní styl
editovatVe 30. letech došlo k širšímu, mezinárodnímu uplatnění funkcionalismu, jehož zásady formuloval Congrès International d'Architecture Moderne – CIAM (Kongres mezinárodní moderní architektury), ustavený v roce 1928 na hradě La Sarraz u Lausanne ve Švýcarsku. Mezinárodní styl (International Style) se rozšiřuje do dalších zemí, kde se ujímají zásady funkcionalismu (Polsko, Maďarsko, Jugoslávie, Itálie, Anglie, Švýcarsko, Španělsko, Skandinávie).[2]
Zatímco 2. světová válka znamenala pro evropskou avantgardu stagnaci a v některých případech úplné opuštění programových zásad, došlo k rozšíření mezinárodního stylu mimo Evropu na zámořské kontinenty, do Severní a Jižní Ameriky, severní Afriky, Japonska a Indie. Díky tomu došlo k propojení zásad funkcionalismu s tradicí a zvyklostmi místních stavebních kultur, což mělo za následek stanovení nového konceptu soudobé architektury, jehož ideou byla tzv. organická architektura.[2]
Architekti
editovatČeští
editovat- Hermann Abeles
- A. Ackermann
- Adolf Benš
- Friedrich Ehrmann
- Leopold Ehrmann
- Otto Eisler
- Heinrich Fanta
- Jaroslav Fragner
- Adolf Foehr
- Bohuslav Fuchs
- Victor Fürth
- František Lydie Gahura
- Max Gerstl
- Jan Gillar
- Otto Grams
- Jacques Groag
- Karel Hannauer ml.
- Josef Havlíček
- Rudolf Hildebrand
- Franz Hruschka
- Emanuel Hruška
- Karel Honzík
- Pavel Janák
- Victor Kafka
- Vladimír Karfík
- Erwin Katona
- Zikmund Kerekes (Ašer Chiram)
- Karel Kohn mj. spoluautor letenského Molochova
Památník Tomáše Bati (Zlín) z roku 1933 - Josef Kranz
- Jaromír Krejcar
- Jiří Kroha
- Jindřich Kumpošt
- Evžen Linhart
- Ladislav Machoň
- Alois Metelák
- Otakar Novotný
- Václav Pilc
- Karel Řepa
- Miroslav Spurný
- Jan Víšek
- Otto Zucker
- František Zelenka
- Ladislav Žák
Světoví
editovatVýznamné funkcionalistické stavby
editovatČesko
editovat- Terasy Barrandov (Praha)
- Vila Tugendhat (Brno)
- Hotel Avion (Brno)
- Kostel Jana Nepomuckého (Praha)
- Zemanova kavárna (Brno)
- město Zlín
- Památník Tomáše Bati (Zlín)
- Baťův mrakodrap (Zlín)[5]
- Osada Baba[6]
- Müllerova vila (Loosova vila) (Praha)
- Nakládalova vila (Olomouc)
- Veletržní palác (Praha)
- Státní reformní reálné gymnasium (Český Těšín)
- Volmanova vila (Čelákovice)
- Vila Franze Nožičky (Česká Kamenice)[7]
- Kavárna Era (Brno)
- Hotel AXA (Praha)
- Hotel Juliš (Praha)
- Budova Spolku výtvarných umělců Mánes
- Obchodní dům Brouk a Babka (Ostrava)
- Liskova vila (Ostrava)
- Národní technické muzeum v Praze
(pozdně funkcionalistická budova v silně klasicizujícím pojetí) - Obchodní dům Bílá Labuť (Praha)
- Palác Elektrických drah (Praha Holešovice)
- Kostel svatého Václava (Praha)
Svět
editovat- Villa Savoye v Poisy, Francie
- Palác Centrosojuzu, Moskva
- Hlavní město Brazílie Brasília
- Helsinský olympijský stadion, Helsinky, Finsko
- Továrna Van Nelle, Rotterdam
- Hlavní pošta (Užhorod)
Odkazy
editovatPoznámky
editovat- ↑ Dílo architekta Adolfa Loose se nese převážně v duchu moderního purismu. Při návrhu Müllerovy vily v Praze uplatnil ale především funkcionalistické myšlenky, a proto je v Čechách označován i za představitele funkcionalismu.
Reference
editovat- ↑ Studijní materiály FAST Soudobá architektura a urbanismus (5. Funckionalismus). fast10.vsb.cz [online]. [cit. 2014-03-10]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-04-08.
- ↑ a b c d e SYROVÝ, Bohuslav a kol. Architektura – Svědectví dob. Praha: SNTL, 1987. 456 s. ISBN 80-901562-4-X. S. 411.
- ↑ *TEMPL, Stephan. Baba – Osada Svazu čs. díla Praha. Praha: Zlatý řez, 2000. 196 s. ISBN 80-901562-4-X. S. 138 – 141.
- ↑ Vila Tugendhat památkou světového kulturního dědictví [online]. Dostupné online.
- ↑ Informace o budově na stránkách zlínského magistrátu. www.zlin.eu [online]. [cit. 2011-03-30]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-09-13.
- ↑ Funkcionalistická kolonie Baba. www.jedinak.cz [online]. [cit. 2005-08-05]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2005-10-25.
- ↑ Jan Vaca: O funkcionalistickém skvostu v České Kamenici nevěděli ani odborníci
Literatura
editovat- SYROVÝ, Bohuslav a kol. Architektura – Svědectví dob. Praha: SNTL, 1987. 456 s. ISBN 80-901562-4-X. S. 406 – 423.
- KOHOUT, Michal; TEMPL, Stephan; ŠLAPETA, Vladimír. Praha: architektura XX. století. Praha: Zlatý řez, 1998. 220 s. ISBN 80-901562-3-1.
- KOHOUT, Michal; TEMPL, Stephan; ZATLOUKAL, Pavel. Česká republika – architektura XX. století. Díl I. Morava a Slezsko. Praha: Zlatý řez, 2005. 332 s. ISBN 80-902810-2-8.
Související články
editovatExterní odkazy
editovat- Obrázky, zvuky či videa k tématu funkcionalismus na Wikimedia Commons
- Jan Michl: "Forma že sleduje co? Modernistický pojem funkce jako carte blanche" (článek o původu, historii a kritice funkcionalistického hesla form follows function, 1995)
- Jan Michl: "O myšlence funkční dokonalosti" (2003)
- Fostinum: Czech and Slovak Functionalist Architecture